Režie:
Otakar VávraKamera:
Andrej BarlaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Ladislav Chudík, Vladimir Samojlov, Jurij Solomin, Bohuš Pastorek, Martin Štěpánek, Lev Ivanov, Jiří Pleskot, Hannjo Hasse, Vladimír Ráž, Josef Langmiler (více)Obsahy(2)
Válečný velkofilm se odehrává v letech 1942 - 1943 a líčí historii vzniku vojenské jednotky v Sovětském svazu a účast českých a slovenských vojáků v bojích na východní frontě. Titul byl koncipován jako součást historické trilogie, jejíž další části tvořily "Dny zrady" a "Osvobození Prahy". Nákladný film byl natáčen na autentických místech Ukrajiny a přechodný nedostatek sněhu byl nahrazován umělými prostředky. V květnu 1975 se konaly četné slavnostní premiéry. Po odchodu Martina Štěpánka do zahraničí se už Sokolovo neuvádělo. Nezdálo se vhodné, aby národního hrdinu hrál emigrant. Film je dvoudílný, ale uváděn byl vcelku. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (123)
Historickou přesnost nechme stranou, protože udělat z kpt. Jaroše komunistu, z čs. brigády v SSSR komunisty a soustružníky a z ministra Ingra arogantního opileckého fašouna, to je hodně, hodně nadnesené, mám-li to říct slušně - v tomto je film, samozřejmě poplatný době a podmínkám, za nichž vznikl. Každopádně z hlediska filmařského jsou výkony herců dobré, ale především režie, kamera a bojové sekvence jsou opravdu velice povedené (když samozřejmě odmyslíme výkřiky "Za Sovětský svaz!" nebo přání ke dni žen:) Bonusem je také vložení projevu Heydricha, který je v (takřka) přesném znění. Bohužel, když vynechám toto a bojové sekvence, zbyde mi odporná epizoda z Londýna, Gottwaldova agitka, nuda v kasárnách, nuda v Praze, včetně dost pochybného zpracování atentátu. Suma sumárum - první díl 15%, druhý díl 80%. Takže celkově mi to vychází na takových nějakých 60% s oběma očima přimhouřenýma :) ()
Hned na začátku nás Otakar Vávra "obšťastní" vrahovým emocionálním projevem, když se už , už zdá, že se komunisti nabažili a patřičně glorifikovali sami sebe a zneuctili západ, přichází naprosto trapná miniepizoda z Londýna ve který udělali z Beneše pomalu větší svini než z Hitlera. Z toho jsem se fakt málem poblil a díky tomu Sokolovo považuju za mnohem hnusnější propagandu než první díl Dny zrady. Naštěstí se tím zřejmě rudý hadi ukojili a pak už nechali dělat Vávru víceméně jen film, nějaký občasný výkřiky "ať žije KSČ" mě tolik nedraždí, protože mám skvěle vycvičené uši, které mě toto zvolání automaticky překládají na "ať zhyne KSČ". Druhou část filmu považuju za naprosto fantastickou a marně si vybavuju nějaký jiný československý film, s tak přehlednou, dramatickou a časově dlouhou válečnou bitvou. Opravdu hodnotit výhradně druhou část šel bych s hvězdama ještě víc. Nakonec je z toho již tradiční vávrovský hodnocení. Ještě se vrátím k tý první části, samozřejmě krom toho že nám tam komunisti vysrali ty svoje rudý bobky i tento díl má dobrý momenty například vyhlazení Lidic, to byl velmi silný zážitek umocněný vynikajícím dramatickým hudebním doprovodem. Po skončení filmu jsem chvíli přemýšlel jakým způsobem by natočil Sokolovo Vávra asi dnes a došel jsem k závěru, že dnes by se Sokolovo už prostě nenatočilo, protože na kulturu v dnešní době mocipáni z vysoka serou a kdyby přece, tak by nám tam jezdily tanky Rudé armády s reklamou na banku a tanky jednotek SS s reklamou na telefoního operátora a i v tomhle kontextu jsem k propagandisticky podkresleným filmům Otakara Vávry smířlivější, protože kdo alespoň trošku zná historii naší země, dokáže v těch filmech rozeznat komunistický plevel a ocenit zbývající kvalitní zrno, kterého v Sokolovu není málo. Naši kluci bojující za svobodu svý země ať už na západě nebo na východě si svoje hrdinský filmy prostě zaslouží. ()
Hvězdička za to, že přes všechny ty lži a manipulace (vylhaným ztvárněním nekomunistických vojáků Jaroše a Svobody počínaje a glorifikací KSČ s dehonestací londýnské exilové vlády konče - nehledě na směšnou snahu nahradit v národním povědomí Zborov Sokolovem) z filmu velmi zřetelně zářila jedna pravda, a sice že Krampol s Jandákem jsou extrémně neschopní herci, u jejichž "hereckých" kreací docházi u 9 z 10 nekomunisticky smýšlejících diváků k zaručenému intenzivnímu procvičení bránice. Jinak těch pár povedených scén, které se ve filmu objeví (útok na Heydricha, začátek lidické tragédie - ale bez zpackaných závěrečných vražd, pár bojových scén přímo v Sokolovu atd.), nemůže přebít kvalitativní rozháranost celku z hlediska řemeslného, očividné lži z hlediska obsahového a vůbec celkovou hnusnost účelu tohoto filmu. ()
Velmi povedený válečný snímek. Je docela příznačné, že zatímco si pročítám komentáře, tak mi reklama na ČSFD nabízí jakýsi festival filmů o sexuálních deviantech. Věřím, že filmy glorifikující úchyly zde budou mít vyšší hodnocení než tento krásný válečný film o statečnosti našich vojáků. Taková už je totiž (pokroucená) doba. ()
Jediné, co bych tomuto filmu vytkl (v jeho první části) jistou šablonovitost a některé přehnané proklamace, které měly jisté ideové důvody a dnes mohou připadat poněkud úsměvné. To všechno však nahrazuje ohromné umění filmařů zachytit právě ve druhé, bojové části filmu celou atmosféru boje, nikdo neuměl tak profesionálně natáčet válečné bitevní scény, jako sovětští umělci, kteří zajisté pomohli značnou měrou Otakaru Vávrovi s vyzněním filmu. Bitva u Sokolova nebylabitvou útočnou, ale byla úpornou obranou před fašistickou přesilou, film měl ukázat hrdinství našich vojáků na té frontě, kde se rozhodovalo o vítězství nad fašismem. Můžeme se přít anebo raději slušně diskutovat o tom, jaký režim přineslo vítězství Rudé armády východní Evropě. Historicky nezpochybnitelnou je však to, že podstatné a rozhodující boje 2. světové války se děly na východní frontě. ()
Galerie (4)
Photo © Filmové studio Barrandov, Mosfilm / Karel Ješátko
![Sokolovo - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/090/393/90393503_9a8abf.jpg)
Zajímavosti (23)
- Československý štátny film sľuboval veleniu ČSĽA, že účasť bude pre vojakov "kultúrno-politickou brigádou". (marlon)
- Režisér Otakar Vávra se učil točit bitevní scény v SSSR od ruských režisérů válečných filmů Vsevoloda Pudovkina, Michaila Čiaureliho a kameramana Golovňi. (Spinosaurus)
- Režisér Otakar Vávra chtěl natočit film už v padesátých letech. Objel kvůli tomu všechna místa, kde se měl příběh odehrávat včetně lokací na Slovensku. Projekt byl ale zrušen, scénář putoval do šuplíku a naštvaný Vávra se rozhodl, že už se k tomuto tématu nikdy nevrátí - ale vrátil. (Spinosaurus)
Reklama