Režie:
Jiří WeissKamera:
Jan RothHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Ladislav Herbert Struna, Rudolf Deyl ml., Rudolf Široký, J. O. Martin, Marie Nademlejnská, Milica Kolofíková, Josef Maršálek, Eduard Linkers (více)Obsahy(1)
Dramatický příběh Krušnohorského pohraničí se odehrává na podzim roku 1938, kdy mezi českými a německými obyvateli začíná docházet k otevřeným konfliktům, které tvrdě postihují nejen životy národnostně rozdělených sousedů, ale krutě zasahují zejména do osudů smíšených rodin. Vyhrocená situace vede k boji, který však nemá vítězů. S odstoupením pohraničí se po mnichovském diktátě leckteří čeští obyvatelé v malé krušnohorské vesnici nesmíří, bojují s provokujícím henleinovci, ale nakonec musí poslechnout vyšší rozkazy a vydat se do vnitrozemí. V režijním pojetí se patrná dokumentaristická průprava režiséra Jiřího Weisse, který tímto snímkem debutoval na poli celovečerního hraného filmu. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (93)
Uloupené hranici škodí krátký odstup od zobrazovaných událostí a v hlavách stále ještě nevychladla emocionální vášeň z všeobecného pocitu zrady na národu. Je znát přesvědčený a částečně zaslepený levicový příklon a občas z toho i zabolí. Předností je dynamičnost děje, rozvětveného do všech možných směrů. Vlastenecký není nejvhodnější přívlastek, slovo nacionalistický je příhodnější k charakterizování filmového díla. Je to pochopitelné, ale i tendenční ve snaze po národním zadostiučinění. Klasická hlavní postava v příběhu schází. Prototypem statečného prostého Čecha se zdravým selským rozumem je dřevorubec Srbek (zajímavý Ladislav Herbert Struna). Odhodlaným hrdinou s hlubokou bolševickou zkušeností a přesvědčením je vojenský četař Vrba (Rudolf Deyl ml.). Lokálním rekem, snažící se udržet státní celistvost a pořádek, je vrchní strážmistr Prýmek (zajímavý Rudolf Široký). Nejrozporuplnější postavou je mladý snaživec Hans Langer (pozoruhodný Josef Maršálek). Své schizofrenní postavení smíšené rodiny řeší invenčním přístupem v souladu s děsivě blízkou budoucností strachu. Rozkošnou postavou je německý starosta Czapan (velmi dobrý Eduard Linkers) v nadsazené karikatuře přistiženého intrikána. Hlavní ženskou postavou je Hansova dobrosrdečná sestra Anna-Marie (zajímavá Milica Kolofíková), odmítající narůstající podněcování národnostní nenávisti. Nejrozpolcenější postavou je německý dřevorubec Langer (dobrý J. O. Martin) v neporozumění přicházející agrese. Nejnebezpečnější postavou je německý poštmistr Zeisler (dobrý Miloslav Holub), který svou slabost mávnutím kouzelného proutku mění v nebývalou krutost a odhodlání. Z dalších rolí: důvěřivý vrchní finanční strážce Antonín Brož (příjemný Saša Rašilov st.), bezstarostný četnický závodčí (sympatický Karel Effa), ochotný strážmistr Sychra (příjemný Vilém Pfeiffer), k smrti vystrašená Langerova česká manželka (velmi zajímavá Marie Nademlejnská), stará a nechápající Srbkova maminka (příjemná Terezie Brzková), Srbkova vitální dcera Jana (zajímavá Jana Koulová), zákeřně aktivní německý dřevorubec Eribach (Hynek Němec), manipulativní německá autorita Sturmführer Tidden (dobrý Karel Peyr), vůdčí osobnost nepřátelských mladých henleinovců Kurt Reichman (Robert Vrchota), Zeislerova přímá manželka Greta (šarmantní Elvíra Lammerová), či tragicky zodpovědný německý lesník Mahler (Vlastimil Brodský). Tvůrci se možná pokusili o širší a nezatížený náhled na národní trauma, ale díky času je objektivita nabourána. Vznikl nacionalistický epos, působivý ve svém důrazném zpracování. ()
Jako dokument nenahraditené, film však vyžaduje trochu víc. Na to však tehdejší doba nehleděla, téma samotné bylo dost silné. 60% ()
No já vím, že bych měl mít úctu ke starým filmům. Ale to bych pak už nehodnotil objektivně. Takže je to takovej předválečnej film, jak kdyby to byl jakejkoliv předválečnej nebo takovej nějakej starej film. Až uvidím další takovej, tak nikdy nebudu vědět, co se v kterém odehrálo. Místama jsem se nudil a to je tak vše. ()
Legendární postava závodčího (K.Effa) který hltá detektivky, ale ne vždy porozumí čtenému, používá slovo efendi aniž by bylo vysvětleno o co se jedná. Efendi je v turečtině oslovení "pane, často používané pro oslovení cizince". Ti co film pamatují v době vzniku vzpomínají ,že se tato filmová "hláška" začal po promítání filmu používat mezi mládeží. ....viděno 2018 ()
Kvůli kolegovi Milanu Cyroňovi je tento příspěvek cenzurován. ()
"Dobří lidi to nakonec vyhrajou. Dobří lidi jsou všude." Nevím, nakolik měli autoři tohoto filmu v úmyslu nějak více akcentovat toto humanistické poselství. Film je totiž jinak celkově založen na zobrazení konfliktu mezi zlými Němci a dobrými Čechy. Konflikt se přitom odehrává i přímo uvnitř smíšených česko-německých rodin (syn německého otce versus dcera české matky). Přesto to pojetí není tak černobílé a tendenční jako v některých pozdějších filmech s touto tématikou, které vznikly po únoru 1948. Na filmu určitě zajme výborná režie Jiřího Weisse, kterému se především podařilo skvěle vykreslit tehdejší dramatickou dobovou atmosféru. Vykouzlil ale i několik zajímavých detailů (zejména detail podobizny T.G: Masaryka na poštovní známce). ()
Vynikající pravdivý, objektivní film - navzdory výlevům některých polistopadových vykladačů historie. Těm bych doporučil návštěvu Šluknovska nebo Frýdlantska a zkusit spočítat pomničky zavražděných příslušníků SOS, finanční stráže nebo armády. Film je navíc odvyprávěn poutavým způsobem a akční scény mají co nabídnout i dnešnímu divákovi. ()
Postavy jsou příliš jednoznačné, černé či bílé, Němci či Češi a nic mezitím. Jinak ale poměrně zdařilé dílko, ještě nezasažené zhoubnou propagandou, jak pozdější filmy. Josef Maršalék v roli fanatického Němce, který se neštítí ani zastřelit svou matku se mi opravdu líbil, škoda, že tak málo hrál. ()
Uloupená hranice je skvěle zpracovaným poučným filmem, který autenticky vystihuje dění té doby. Zároveň je na filmu znát, že není zatížen žádnou propagandou jakou tomu bylo následně poté na dlouhou dobu. Přesně takovéto filmy by měli pouštět dějepisáři při hodině o 2. světové válce, a jak to začalo. ()
Škoda, že to v té době nenatočili tak, jak to skutečně bylo. ()
Vojnový film, kde sa stále niečo deje, ale nedokázalo ma to ani najmenej zaujať. Ešte aj záverečná veľkolepá akcia je nudná a neprehľadná, tak sa to vtedy možno točilo, ale sú z tohto obdobia aj oveľa lepšie kúsky. ()
První celovečerní film Jířího Weisse je natočen civilním, místy až dokumentárním stylem a je to dobře. Sice je pročeský, ale to se dá snadno pochopit. Výborný herecký výkon podává "efendi" Effa. Zbraně i uniformy, vůbec všechno je autentické Je nesmírně poučné sledovat svou historii. A jestli jít bojovat za svou zem, tak v té chvíli stoprocentně. A Topolánkova věta "Es kommt der Tag" získává jiný rozměr. ()
Dramatický film z obdobia pred Mníchovom.Napätá atmosféra na hraniciach , je perfektne ukázaná v tomto filme.Výborné výkony Rašilova a Effy. 75%. ()
Výborný film, ze kterého dýchá atmosféra událostí, které byly tehdy ještě velice živé. A navíc díky tomu, že vznikl ještě před Únorem, je prostý ideologického výplachu, který je k vidění ve Dnech zrady. Na toto téma nepřekonatelný film, a to i do budoucna, bude-li ještě někdy natočen film o událostech roku 1938, obávám se že to bude nějaká sebemrskačská slátanina na téma "české bestie a ubozí sudetší Němci" :( ()
Moc pěkný film, akční scény na svou dobu taky parádní akorát mi nesděl ten výraz těch vojáků byli až k posrání klidní. ()
Neuveriteľne hlúpučký, zaujatý a naivný film. Mám pocit, ako by si bral príklad zo sovietskych filmov tej doby - plný patetickosti, sentimentu, hrdinstva, krivdy a "škaredých" nepriateľov. Strata času. ()
Realistické historické drama, které se odehrává těsně před Mnichovem 1938, v době vyhlášení všeobecné mobilizace 23. září 1938. Ačkoliv to ve filmu spíše vypadá, že je začátek léta, vzhledem k počasí, přírody a oblečení většiny aktérů. Ale hlavní je ta atmosféra, která je zachycena velmi dobře. Vždyť všichni, co tam hráli, to zažili a mají to v živé paměti. Ačkoliv někdy je těžké poznat, kdo hraje Němce a kdo Čecha. Vždyť hlavně ti Němci, které hráli pouze Češi, mluví takovou českou němčinou bez přízvuku a česky mluví plynule. Dnes by tam již hráli rodilí Němci, ale zase by se stěží hledaly takové exteriéry té doby, kostýmy a hlavně ta nenávist vůči Němcům, která už mezi námi není. [1173. hodnocení, 77. komentář, 74%] ()
Fiktivní příběh ze září 1938 byl zasazen do prostředí Krušných hor, kde se v této době skutečně odehrávaly potyčky mezi Sudeťáky, podporovanými z druhé strany hranice, a českými četníky. Do horské vesnice, v níž žili kdysi ve shodě čeští i němečtí sousedi, přichází po mobilizaci pomoc čety československého vojska, která je jakousi předsunutou hlídkou a má pomoci chránit občany české národnosti. Henleinovci se však rozhodli provést úder proti celnici i četnické stanici; ztráty na obou stranách jsou velké, prokazují se tu různé charaktery na obou protivných stranách, nakonec v nouzi pomáhá jednotka, která se ke vsi dostala od Jirkova. Přesto jde o vítězství Pyrrhovo - velitel čet se dozvídá, že v Mnichově byla podepsána smlouva o postoupení části českého území Říši... Skutečně dobře napsáno, i když se scénář i režie nevyhnuly některým naivním scénám, film rozhodně nenudil. ()
Velké plus: dobové reálie, uniformy, účesy, lokace, řada záběrů je komponována podle dobových fotografií (např. sbírka zbraní ordnérů s nezaměnitelnými konzervami z Marily, spoušť po přepadení celnice, vojáci u lehkého kulometu vz. 26). Atmosféru pomáhá budovat i dynamická kamera a kvalitivní herecké obsazení. Bohužel s příchodem četaře interbrigadisty Vrby a jeho canců typu "než se k nám dostanou rusové", film začne mnohá pozitiva ztrácet a jednání řady postav se stane přespříliš schématickým, bipolárním pohledem Češi-Němci zatíženým. I přes rok vzniku už je na tehdejší události nahlíženo pokřivenou komunistickou optikou, bohužel. ()
Reklama