Režie:
Orson WellesScénář:
Orson WellesHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Joseph Cotten, Dolores Costello, Anne Baxter, Tim Holt, Agnes Moorehead, Ray Collins, Erskine Sanford, Richard Bennett, Orson Welles (vypravěč), Nancy Gates (více)Obsahy(2)
Vzápětí po natočení Občana Kanea se Orson Welles ve studiu RKO pustil do filmové adaptace románu Boothe Tarkingtona Skvělí Ambersonové. Film líčí osudy vysoce postavené rodiny z amerického středozápadu, která během počátku 20. století zažije strmý pád a přijde o majetek, společenský vliv a veškerá privilegia. Ústřední postavou je jediný dědic Ambersonových, sebestředný George, jenž se snaží zničit vztah své čerstvě ovdovělé matky a jejího bývalého nápadníka Eugena Morgana. Obětuje kvůli tomu i lásku k Morganově dceři Lucy.
Orson Welles natočil film s obdobnou technickou a uměleckou brilancí, jako své předchozí dílo Občan Kane. K velké škodě věci však němel plnou kontrolu nad konečnou verzí svého díla. Vytvořil sestřih o délce 131 minut a poté odjel natáčet další film do Jižní Ameriky. Představitelé RKO shledali film příliš dlouhým a depresivním a v režisérově nepřítomnosti se rozhodli pro drastické úpravy. Svou roli patrně sehrála i averze, kterou si Welles získal kvůli svému egocentrismu. Po zkrácení filmu na 89 minut nechal producent George Schaefer zničit vyřazený materiál, čímž znemožnil rekonstrukci původní verze a spáchal tak svým způsobem kulturní zločin. Zachoval se alespoň Wellesův scénář, podle kterého vznikl v roce 2002 televizní remake filmu.
Film byl nominován na Oscara ve čtyřech kategoriích: nejlepší film, černobílá kamera, herečka ve vedlejší roli (Agnes Mooreheadová) a nejlepší výprava v černobílém filmu. Autor předlohy Booth Tarkington (1869-1946) je držitelem Pulitzerovy ceny za román Alice Adams.
(oficiální text distributora)
Recenze (84)
No, tak nevím. Mé další setkání s tímto panem režisérem dopadlo snad ještě o něco hůře než to předchozí. Poprvé jsem někdy po půlce filmu usnul, při druhém zhlédnutí se mi podařilo ho dokoukat do konce, ale s menším sebezapřením a většími přestávkami. Co z toho, že se snímek vyžívá v hloubkách, hře stínů a dalších vizuálních či technických hračičkách, když je tempo snímku neskutečně pomalé, příběh mdlý až nudný a sympatizování s postavami takřka na nule (velmi podobné pocity jako u Občana Kanea, ať už v kladném či záporném slova smyslu). Takže genialita profláklého režiséra zůstává mnou dále nepochopena a Skvělí Ambersonové si u mě vysloužili pouhé 2* (přemýšlel jsem ještě o průměru, ale usínat nudou u filmu o délce 88 minut, to fakt ne). ()
Vůbec nepochybuji o tom, že v původním režisérském sestřihu šlo o vybroušeným klenot, ale hodnotit bohužel musím jen kratší sestřihanou verzi. Ta samozřejmě není špatná a jednoznačně je vidět, jakým revolučním citem pro uspořádání či nasvícení mizanscény Welles disponoval, ale přeci jen se nedaří skrýt dojem rozkouskovanosti a trvá delší dobu, než se divák v postavách a jejich vzájemných vztazích plně zorientuje. Pouštět se do větší kritiky mi ovšem přijde nefér - jednak pro zprznění kompletní Orsonovy vize, jednak pro neoddiskutovatelné vypravěčské kvality, které Skvělým Ambersonům navzdory studiové křivdě bezesporu zůstaly. ()
Tak jsem zase jednou po shlédnutí filmu v rozpacích. Skvělí Ambersonové by totiž MOHLI být velmi dobrý, ba vynikající film - ovšem za předpokladu, že by tento druhý snímek Orsona Wellese (a jeho nejoblíbenější) nevzali po dokončení do rukou producenti. Těm se zdál režisérský sestřih příliš zdlouhavý - a tak si pořídili vlastní, který posléze pustili do kin. A výsledek? Z plánované ságy o vzestupu a pádu rodiny boháčů na přelomu století zůstalo smutné torzo. Opravdu smutné - protože to, co zbylo, je fantastické. Nejenom skvělí herci (v čele se sympatickým Josephem Cottonem a rozmazleného milionářského synka hrajícím Timem Holtem), ale i fantastická Cortezova kamera, atmosférická Herrmannova hudba a samozřejmě experimentátorská režie Orsona Wellese - jsou všechny přítomné v tomto filmu, který místy díky výše zmíněné okolnosti takřka nedává smysl a jeho rytmus je naprosto nevyvážený. - Co se dá dělat. - A vzpomněl jsem si při těch scénách z milionářského života na to, co jednou napsal Fitzgerald: "Život to nebyl. Ale bylo to velkolepé." - Takový mohl být i tento film, chce se s povzdechem dodat. ()
Milí Ambersonovci ... nemali ste si toho zasrana tak rozmaznať. Potom vám skoro všetkým zničil životy. Teda hlavne matke, Eugenovi, Lucy a vlastne aj sebe. Kopec nenaplnenej lásky. A ten čo kázal, aby film zostrihali, tak to bol tiež pekný idiot. Film mi potom prišiel ako zrýchlený a stratil tú všetku ťažobu, ktorá sprevádzala ten pád z výslnia ... no idiot. Tie záverečné titulky boli ale fantastické. ()
Problém s filmy (či vlastně všemi uměleckými díly), o kterých víme, že byly nějak násilně narušeny a z jejich původního tvaru byl vytvořen tvar "pohodlnější" (dle názorů těch, jež tato umění financují), je ten, že v momentě, kdy toto zjistíme, nemůžeme se zbavit myšlenky, jak by celé dílo vypadalo, kdyby měl režisér skutečně volnou ruku, či jak vypadal jeho původní záměr - nejintenzivnější je to právě u Utrpení panny Orleánské, kdy byl zničen celý původní film, a právě u Ambersonů, kde byly zničeny Wellesem původně natočené a zařazené pasáže. A jak by to vypadalo? Která část by byla delší? Blahobyt nebo pád? Viděli bychom trpět mladého George, tak jako mu to přejeme po celý film? Oni si o to opravdu říkali - se svou vírou, že bohatství a sláva jsou věčné. A o jaké formální lahůdky jsme jistě přišli! Weles, který si zde hraje podobně jako v Občanu Kaneovi se i v těch zbylých čtyřiceti minutách musel, tak jako v celém snímku, vyřádit s mizanscénou (některé scény zde musí Greenaway milovat!), perspektivou, střihem, světlem. Celý ten film je lahůdka. Doufám, že při dalších projekcích už na nic z toho, co se ještě mohlo odehrát, nebudu myslet. ()
Galerie (109)
Zajímavosti (17)
- Nejrannější Morganův automobil ukázaný ve filmu je ve skutečnosti 1892 Philion Road Carriage, jeden z nejstarších existujících amerických automobilů a jediný svého druhu vyrobený. Dnes je možno ho vidět v Národním automobilovém muzeu v Renu ve státě Nevada v USA. (Kulmon)
- První film, který místo titulků raději o lidech, kteří se na filmu podíleli, vypráví. (Kulmon)
- Předposlední role bývalé hvězdy němé éry Dolores Costello. Její obličej byl poškozen mejkapem němých filmů, který byl vysoce sžíravý. (Kulmon)
Reklama