Režie:
Tod BrowningKamera:
Merritt B. GerstadHrají:
Wallace Ford, Leila Hyams, Olga Baclanova, Roscoe Ates, Harry Earles, Daisy Earles, Schlitze, Daisy Hilton, Violet Hilton, Josephine Joseph, Johnny Eck (více)Obsahy(2)
Vše má svoje meze, jen láska a zlo ne. Cirkusová artistka Cleopatra (Olga Baclanova) ráda poničuje a zesměšňuje trpasličího muže Hanse (Harry Earles), který se do ní zamiloval. Např. jej jen tak ze škodolibosti svádí před svým milencem, silákem Herkulem (Henry Victor). Když se však dozví, že Hans zdědil velké jmění, rozhodne se, že se za něj provdá. Tajně však s Herkulem plánují, že se ho po svatbě zbaví. Členové cirkusu, kteří jsou tělesně postižení stejně jako Hans, však její lsti prohlédnou. Tragický konec na sebe nenechá dlouho čekat... (nanamarak1)
(více)Videa (1)
Recenze (236)
Film překypující bizarnostmi všeho druhu, černým humorem na účet postižených i docela slušnou výzvou k zamyšlení. Více než samotné kvality filmu vás však nejvíc zaujmou pohledy na všechny ty postavičky, jejichž těla i mysl jsou od těch našich trochu, čí více (někdy, pravda, o dost více:-) odlišná. Konec byl ale parádně stylově hororově natočený a dooost napínavý...pohled na přibližující se zrůdy, kroutící se jako velcí červi byl odporně cool! Doporučuji filmovým fajnšmekrům ;-) ()
Docela síla jsou tyhle Zrůdy! Vidět, jak schopně si bezruký a beznohý chlápek vytahuje z krabičky sirku a podpaluje cigaretu, je skoro k nezaplacení. Jenže podobných momentů ze života těchto "hříček přírody" je tu mnohem víc. Ale nestojí to jenom bizardních výjevech, ale i na silném příběhu: dlouhá žena Cleopatra se dozví o obřím dědictví liliputa Hanse, načež ho zpočátku jen zneužívá, aby se po svatební hostině nešťastníka zbavila. Snímek je romantickou tragédií, cirkusovou fraškou (neustále podstrkovaná otázka ohledně toho, kdo je větší zrůda) i černočernou komedií s typicky hororovým závěrem, kdy pomsta všech zúčastněných nabere na šílených otáčkách. ()
„You always use that as a excu-excuse, an alib-b-b-bi..“ Ze 60 % sitcom z cirkusového prostředí, 15 % zabírá romantika, 15 % travičské drama pod patronátem morálních zrůd a zbytek je lehce hororové dění v blátě pod koňskými povozy a zamyšlení, jestli se to mezi řádky nemá číst jako třídní konflikt za Velké deprese. Nechápu tyhle světské. Mají The Living Torso, co si tak dovedně připálí cigaretku a oni ještě živí lachtana.. ()
Klasika, ke které není moc co dodávat, ve své době šokující a nedá se říct, že by zub času výrazně nahlodal její působivost. Uvědomíme-li si navíc fakt, že Browning angažoval skutečné "zrůdy", tedy ve své podstatě neherce a srovnáme-li jejich výkon třeba s nefalšovanými mariňáky v Act of Valor či s hokejisty v Babovřeskách číslo 2, nemůžeme než smeknout klobouk nad přirozeností jejich vystoupení, byť samosebou měli výhodu cirkusové průpravy. Mezi Freaks a Act of Valor či Babovřeskami by se dalo najít i více styčných bodů, tím největším je ale zrůdnost všech jmenovaných, byť v různých odstínech významu. Freaks nám představuje zejména zrůdnost lidského počínání, Babovřesky jsou esenciální filmovou zrůdností a Act of Valor zrůdnou propagandou. A já vůbec nevím, jak jsem k tomuto komentáři došel. ()
Tento ve své době kritizovaný horror vznikl dva roky před vznikem tzv. produkčního kodexu (1934), který ve filmech závazně reguluje sexuální narážky, zmínky o drogách či promiskuitě, zobrazení násilí apod. Scéna kdy zrůdy lezou v noci v dešti pod čtyřkolákem, nebo černoch vypadající jako mrož jsou vskutku děsivé. ()
Galerie (69)
Zajímavosti (39)
- Poté, co se MGM vzdala distribučních práv, chopil se jich Dwain Esper a sjezdil s tímto snímkem – skvěle přejmenovaným na Zakázanou lásku či Chyby přírody – celou Ameriku. (Pavlínka9)
- Tod Browning dal scenáristom voľnosť, ale mal podmienku, aby bol film strašidelnejší než Dracula. (slavo_held)
- V roce 1967 se film promítal v newyorském Muzeu moderního umění. V roce 1986 film s pýchou vydalo centrum domácího videa společnosti MGM-UA. (Zetwenka)
Reklama