Režie:
Robert WiseScénář:
Nelson GiddingKamera:
Richard H. KlineHudba:
Gil MelleHrají:
Arthur Hill, David Wayne, James Olson, Kate Reid, Paula Kelly, George Mitchell, Ramon Bieri, Kermit Murdock, Richard O'Brien, Peter Hobbs, Eric Christmas (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Mrazivý příběh skupiny vědců, kteří v hermeticky uzavřené laboratoři zkoumají smrtelně nebezpečný mikroorganismus. Ten se na Zemi dostal při pádu vesmírné sondy a během krátké doby vyhladí obyvatele malého městečka. Záhadným způsobem se podaří přežít pouze nemocnému kojenci a starému alkoholikovi. Je vyhlášen stav ohrožení, oblast je neprodyšně uzavřena a do akce je povolán tým specialistů. Ten je ve složení biologa Stonea, mikrobioložky Leavittové, chirurga Halla a patologa Druttona uzavřen ve speciální laboratoři, umístěné v podzemí nevadské pouště, aby tu prozkoumal sondu i starce s nemluvnětem, kteří přežili, ačkoli spolu nemají na první pohled vůbec nic společného. Laboratoř je rozdělena do pěti na sobě nezávislých patrech, které lze neprodyšně oddělit a všechna jsou ovládána počítačem, který má v případě úniku nebezpečných látek zamezit jejich rozšíření na povrch.
Na sondě je objeven mikroorganismus odlišný od všech známých pozemských forem života. Je nazván Andromeda a podroben dalšímu zkoumání. Vědci zjistí, že se živí energií a včas zabrání pokusu armády zapečetit místo dopadu lokální jadernou explozí. Vyjde najevo, že organismus rozkládá zdravou krev a přestože postupně mutuje do lidského organismu neškodné podoby, je stále velmi nebezpečný, protože mu zůstala schopnost narušovat a rozkládat veškeré plastické hmoty. Z těch se skládá také část bezpečnostního systému, což vede k tomu, že počítač spustí destrukční program, který má zabránit úniku látky mimo laboratoř. Vědcům zbývá velmi málo času, aby se pokusili proniknout k dobře chráněnému počítači a vypnout odpočítávání. (Allan)
(více)Videa (1)
Recenze (168)
Chápem že niekomu sa môže zdať tento film nudný. Mňa naopak fascinoval. Výskumné zariadenie v podzemí nevadskej púšte za niekoľko milárd dolárov + mimozemský organizmus spôsobujúci okamžitú smrť. Desivá kombinácia umocnená atmosférou a priam "Carpenterovsky" jednotónovou desivou hudbou. Záver je navyše vygradovaný v štýle prvého Votrelca. Pre niekoho je najlepším "vážnym" sci-fi Vesmírna odysea, pre mňa je to Kmeň Andromeda. ()
Díky studené válce docházelo na poměřování pinďourů téměř ve všech oborech. Takže bez ohledu na to jak absurdní se to dnes může zdát, vděčíme za mnohé pokročilé technologie právě tomuto souboji mezi USA a CCCP. Nijak tedy nepřekvapí, že vzniklo mnoho knih i filmů, které měly tu technologickou převahu světu ukázat. Tenkrát, v osmdesátých letech, jistě při sledování Andromedy popskaly cévky polovině členů sovětského výboru pro vědu. Zatímco američtí diváci odcházeli s pocitem pýchy a nadřazenosti, protože byli svědky toho, jak skvělé technologie a vědce USA má. O 50 let později ale konstatuji, že jsem zklamaný. Netvrdím, že je Andromeda jen technologická exhibice, ale psychologie postav, gradace napětí, nějaké poselství o hrozbách z říše mikroorganismů...dle mého ten potenciál nebyl využit. Náznaky tam byly, ale za těch padesát let se svět změnil a dnešní divák je podstatně otrlejší. Ve své době asi velmi dobrý film, ale dnes už ocením jen technocké zpracování. ()
Příběh o zákeřném vesmírném mikroorganismu zavlečeného na Zemi spadlou sondou a následném vyhubení všeho živého v malém městečku už v dnešní době není ničím novým, ale ve své době to byla pecka, o čemž svědčí i vysoké hodnocení. A to především díky skvělému zpracování Crichtonovy knihy. Tohle vynikající scifi staví především na úžasně vypracované atmosféře a solidních hercích. Je sice pravda, že některé triky jsou opravdu úsměvné, ale to nikterak neznevažuje jejich působivost. Asi nejvíce se mi líbila první polovina filmu a „průzkum městečka – je sice pravda, že některé momenty – scény jsou trochu nudnější a asi by neškodila trošku kratší stopáž, ale jinak nemám téměř co vytknout. ()
Stejně jako ve Vesmírné odysee, je i tady nedílnou součástí zážitku design místností. Tyhle odosobněné prostory se spoustou výrazných tlačítek a blikajících diod mají svoje kouzlo. Není náhoda, že se hutná atmosféra strachu a beznaděje objevila až po vstupu do laboratoře. Samotný děj nijak nepřekvapí. Potýkání vědců s problémem působí věrohodně a hrozba až nepříjemně reálně. Bohužel zamýšleně mrazivý závěr mi přišel odfláknutý a jalový. ()
Trvalo to mnoho let, než jsem zase jednou viděl hodně kvalitní sci-fi, které skoro nikdo nezná, ale to rozhodně neubírá na kvalitách díla. Kmen Andromeda je perfektně napsaný a natočený snímek o tom, co by se jednou mohlo stát při našem hraní si na Bohy. Michael Crichton dokazuje své velké kvality a přehled. Celý snímek je velmi netradiční, dokonce dojde na "rozdělování obrazu", které filmu velmi pomáhá a činí ho zajímavým i po technické stránce, protože v době natočení, 1971, nebylo zrovna běžné používat digitální triky a tak určitě část publika ocení starý, ale příjemný vzhled triků. Nevím, co bych měl Kmenu Andromeda vytknout a v podstatě ani nechci. Jedná se o jedno z nejvíce podceňovaných a neznámých děl sci-fi, které by nikomu, kdo tento žánr má rád, utéct. Opravdu velmi kvalitní film, který překvapí mnoha svými vlastnostmi. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (13)
- Film se v době svého uvedení setkal s vlažným ohlasem. Při relativně vysokém rozpočtu 6,5 milionu amerických dolarů si z amerických kin přišel na 12 milionů dolarů a dalších 8 milionů po vydání na VHS a stal se tak 1. nejvýdělečnějším filmem roku 1971. (HellFire)
- Scéna, kdy opice umírá v křečích na nespecifikovanou intoxikaci, byla natočena za pomoci oxidu uhličitého, který ji byl puštěn a kterým se zadusila do bezvědomí. Ihned po skončení natáčení záběru byl na místě člověk, který opici zase oživil. (Burdock)
- Jediný film podle knižní předlohy Michaela Crichtona, ve kterém si autor zahrál cameo. (HellFire)
Reklama