Režie:
Cecilie A. MosliKamera:
Trond TønderHudba:
Gaute StoraasHrají:
Astrid S, Cengiz Al, Ellen Dorrit Petersen, Thorbjørn Harr, Nasrin Khusrawi, Nils Jørgen Kaalstad, Sjur Vatne Brean, Ingrid Giæver, Arthur Hakalahti (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Tři přání pro Popelku je nové zpracování legendární pohádky scenáristy Františka Pavlíčka a režiséra Václava Vorlíčka Tři oříšky pro Popelku. Severská pocta české filmové klasice přináší její moderní velkolepou verzi, nové kostýmy, scenérie nefalšované norské zimy a divokých zasněžených hvozdů a samozřejmě i zdravou dávku kouzel. Stejně jako u nás nebo v Německu se právě Vorlíčkova Popelka stala nesmrtelnou vánoční pohádkou i v Norsku, diváci ji tam milují a právě místní tvůrci si proto troufli ji po téměř padesáti letech znovu převyprávět. V příběhu odvahy, lásky, dobrého srdce a magie bude Popelka po smrti svého otce znovu bojovat s tyranskou macechou a nevlastní sestrou, překazí lov třem mladíkům a díky kouzelným oříškům se zúčastní úchvatného plesu, kde získá princovo srdce a na útěku ztratí svůj střevíček. (Bontonfilm)
(více)Recenze (285)
Nejzajímavější na věci je, že jde o remake českého filmu. Kolik takových je? 1) Konečně někdo dělá remake českého filmu. Nevděčné role se chopili Norové a se zlou se u nás potázali. Nejlepším, co o jejich díle lze říci, je, že je zbytečné. Českou zasněženou krajinu (v Třech oříškách nouzové řešení) vystřídaly odcizené severské pláně. Českou poetičnost nahradil skandinávský naturalismus, českou prosluněnou úsměvnost pak chmurný nepříliš vkusný norský humor._____ 2) Změny v ději a v koncepci mi nevadily, oživit a aktualizovat klasiku je jistě fajn a na prznění předlohy jsem zvyklý z amerických verzí, kterých jsem viděl minimálně pět. Nicméně akční závěr s princem nad propastí byl fakt už trochu moc._____ 3) Abych jen nekritizoval - scénář byl logicky pospojován, dramatický konec přeskládán docela zajímavě. Některé postavy (typicky Dora) jsou plastičtější._____ 4) Pobavilo mě herecké obsazení. Macechu si půjčili ze Star Treku, možná je to sestra Oldmanova Draculy. Popelku hraje finalistka 7. řady soutěže Idol (norská verze Superstar) 25letá Astrid Smeplass, jejíž emancipované sebevědomé chování od samého počátku tu působí jako pěst na oko. Očividně jí chybí dětskost Libuše Šafránkové. Král norské krve s královnou odněkud z Indie zplodili prince tureckého - hm. Princovu družinu tvoří bůhvíproč homosexuální pár._____ 5) Podivný je i slovník hlavních protagonistů (alespoň tedy v českém překladu). Král říká: momentíček. Usmolená vesnická Popelka vysvětluje princi, že k úspěchu je třeba týmová práce - ty a tvůj kůň jste tým._____ 6) Zaznamenal jsem další pochybné detaily._____ Nikdo nepřehlédne Popelčin obří střevíček._____ Nezabíjej zvíře, které nejíš, praví moudrá Popelka, která o pár záběrů později zastřelí dravce jen proto, aby předvedla před princem své střelecké umění._____ 7) Pokud jde o kluky, nemohu si stěžovat. 24letý herec a tanečník Nor Cengiz Al (princ) tureckého původu je velmi přitažlivý. Pěkní jsou i jeho družiníci 21letý Sjur Vratne Brean (Bendik) a 26letý Arthur Hakalahti (Sami)._____ 8) Film natáčeli v Maihaugvegenu u Lillehammeru v Norsku (bydliště Popelky), v Ola Dahl Gate v Norsku (outdoorové scény spojené s jízdou na koni a lovem) a na dalších místech v Norsku a v Litvě (Trakai)._____ 9) Komentátor j.anek***** zajímavě popisuje pozitiva pohádky. ()
"Nějaká norská zpěvačka přece nenahradí Libušku!", "Proboha, oni se tam líbají chlapi!" Ale jděte. Tak aby bylo jasno, sama jsem tomu moc nevěřila, ale tak povedenou pohádku jsem neviděla roky. Norové tady vzorně odkazují na Vorlíčkovu verzi, takže ano, některé scény jsou prakticky obraz od obrazu totožné. V detailech ale došlo k mírné aktualizaci a rozhodně ne k horšímu. Například postava Popelčiny zlé sestry Dory není tak úplně zlá a divák ji může vnímat spíše jako nešťastnou dívku, která je manipulována matkou. Macecha je oproti předloze výrazně démoničtější a v některých momentech mi z její představitelky až běhal mráz po zádech. Popelčino třetí přání se od našich "Oříšků" liší docela výrazně (nebudu spoilerovat), ale vše mi zapadalo do nenásilné snahy tvůrců příběh aktualizovat a trochu emancipovat. Pětadvacetiletá Astrid S sice nevypadá úplně jako mladinké pískle, její výkon byl ale sympatický a zvládla jak něžnější polohu, tak tu "mysliveckou". Líbila se mi taky hudba, úplně jiná než Svobodova, a přesto kouzelná a do pohádky pasující. A co vlastně ten homosexuální polibek? Myslíte dvouvteřinový záběr na upřímnou radost dvou mladých mužů, kteří k sobě během celého filmu mají evidentně hodně blízko? Ano, tak ten tady je. A rozhodně nemá šanci nikoho pohoršit. Věřím, že až tahle kontroverze trochu opadne, najde si nová "Popelka" cestu i k českým divákům, rozhodně si to zaslouží. ()
Začnu něčím, co nechápu: Co je špatného na tom, že Norsko předělalo naší pohádku? Nebýt podobných věcí, tak by umělci padesát let zpátky neměli co zpívat. Ale opačným směrem to je problém. No to mě po...směj. ***** Tři přání pro Popelku jsou natočeny moderně (a ne tak moc jako nová Popelka z 2021) a řekla bych, že to není pohádka o nic horší než cokoliv původního z České televize na Štědrý den. Zahrané to je dobře, natočené taky, lokace jsou mile koukatelné. Konec připomíná trochu Ledové království. Ale co je za problém? Vždyť to každý miluje!!! ***** Vadily mi jenom dvě věci: Princ Popelku viděl, mluvil s ní, vždyť si spolu dali i závod na koních. A on jí potom nepozná? Vždyť ten závoj byl úplně průhledný! Je slepý nebo retard? Asi vidět je, když všichni "Ta je překrásná!". Macecha vypadá jako kdyby její předchozí role byla v Coppolově Drakulovi. ***** PS: třídění flitrů holubama? Vážně? Já je vždycky podezírala, že polovinu z toho stejně sežrali :D chudáci :/ ()
1/Norové do závěrečných titulků jako autora českého scénáře správně umístili Františka Pavlíčka. Když jsem se díval na Popelku o letošním Štědrém večeru, měl jsem dojem, že tam stále jmenují "pokrývačku" Bohumilu Zelenkovou. 2/Norové správně pochopili, že už v původní verzi se skrytě jede homosexuální linie mezi princovými společníky (oba jsou zřejmě zároveň zamilovaní do prince a trochu na sebe žárlí), takže tenhle aspekt jenom vytáhli na světlo (nejde jen o závěrečnou líbačku a kočkování předtím, ale o verbální narážky táhnoucí se celým filmem). 3/ Norové se nebojí fyzična. Když je Dora den nebo dva jen na čočce a hrachu, musí se to na bále přece projevit. A proč by se před Popelkou maskovanou za muže chlap se sekerou nemohl mohutně vymočit? 4/ Panímáma vypadá jako Oldmanův Dracula (učesaná) říznutá s Predátorem (rozvrkočená), princ připomíná mladého Sašu Rašilova a ceremoniář v árijském království je černej. 5/ Když nemáte les, jen široširé zasněžené pláně, holt se není kde schovat a logika trochu skřípe. Resumé: Bavil jsem se od začátku do konce. ()
7/10. Nečekal jsem od toho moc, ale byl jsem mile překvapen, jak hezky natočené a zahrané to je. Chvílemi mi to připadalo více tajemnější a hororovější než naše česká popelka, obzvlášť macecha v podání Ellen Dorrit Petersen byla fakt přísná. Kecy čecháčků že obsazení jsou i herci, kteří mají předky v Turecku nebo kde, jdou mimo mísu - jen si nepřipouští, že už i Norové dnes umějí točit hezčí pohádky než my. Nám totiž stačí každoroční blemcky, kterými nás krmí Troška a spol. Film krásně vzdává hold českému originálu a mohu ho jen doporučit a na hodnocení se vyserte, reálně to je takových 73% nebýt šašků, co si sem lezou vylít žluč za to, že se někdo opovažuje natočit popelku. ()
....jdu zvracet velebnosti..... ()
+1* Zvědavost mi nedala, abych se vyhnul této hodně diskutované norské pohádce, která neskrývá inspiraci v jedné z našich nejpopulárnějších pohádek. I když jsem se jí snažil brát, co nejvíc bez vazeb na originál, tak to moc nešlo, což asi každý pochopí, když jsme na ní většina vyrůstala. Základní kostra, na které je postaven příběh je pevný a autoři se snažili osvěžit či zmodernizovat jen určité části. Někdy to působí jako pěst na oko, jindy jsem se tomu jen pousmál. Za sebe musím říct, že tuto verzi beru jako zbytečnost, ale pokud si chtěli Norové natočit vlastní variantu třeba kvůli navazujícímu pokračování, tak je to jejich věc. Budu zvědavý, jaká verze pohádky bude u nich populárnější třeba za pět let a která bude na Vánoce vysílána v lepším čase. Asi nemá cenu k tomu víc psát - je to na pohled hezké a když se snažili, tak Libušku a Káju nepřekonali ;-). [ PŘÍBĚH: 1 /// SMYSL: 0 /// ATMOSFÉRA: 1 /// TEMPO: 1 /// ORIGINALITA: 0 /// NÁLADA: 1+ /// ART: 0 /// STYL: 2 /// CASTING: 1 (3*MAX) ] ()
Uz v dobe premiery v kinech bylo jasne, ze teto pohadce u nas psenka nepokvete. Coz je pochopitelne, nektere sceny jako pres kopirak te nasi. Jinak se ale da na to divat, cekal jsem to daleko horsi. ()
Sice je to velká vyžíračka právě té naší Popelky, ale remaků tu máme všeho možného, tak proč né něčeho našeho? A světe div se, ono je to už 50 roků - trošku to oživit a zmodernizovat chtělo. V Norsku si aspoň nemuseli dělat umělý sníh. Rozhodně nesrovnávám s Libuškou (pro některé hrdé), ale Astrid je také moc krásná popelka, princ je sice větší ťulpas a moc kouzla nepobral, ale macecha je tu rozhodně drsnější. Líbí se mi, že trochu upravili chování postav, například popelčiny nevlastní sestry a pak i Popelka sama řekne, že se s princem znají chvíli a neměli by spěchat do chomoutu. Jen ten zbytečný nesmysl na konci s princovými kamarády si mohli odpustit. Vtipný byl dabing Trávníčkem :). ()
Tak to bychom měli. Naše, vpravdě národní "Tři oříšky pro Popelku" (1973) mají dívčí půvab a nevinnost, ale i milé rošťáctví a vzdor Libuše Šafránkové, vtip, svěžest, fantazii, nadhled a kreativitu by mohly rozdávat a jejich hudební složka je nezapomenutelná. "Tři přání pro Popelku" vedle nich působí dosti chudě a trochu ponuře. Berou se strašlivě vážně, neumějí vykřesat tu správnou pohádkovou jiskru, která by je oživila a která by mě s nimi smířila. Tam, kde opisují, jsou jednoznačně horší ... a řídké okamžiky, v nichž volí vlastní cestu, neumějí prodat - pokaždé je z nějakého záhadného důvodu dokonale zazdí. Dokonce ani v tricích nevynikají, navzdory téměř neomezeným možnostem digitálního věku. Pravda, pyšní se pěknou polární září, ale bez té se docela dobře obejdu. Nepřesvědčivé 2,5* ()
Multikulturní a samozřejmě i politicky velmi korektní - propagandistická sračka... ()
Tato kompletní pseudo-předělávka naší krásné Popelky s Libuškou Šafránkovou má tři nechutné excesy - jedním je ke konci políbení panošů, druhým Popelčina záchrana prince visícího za nohu nad propastí a třetím je tragický český dabing. Bohužel ten možná ještě to něco málo dobré hodil úplně do koše a muži jako panoši či stylista jsou v podání českých daberů přihřátí tupí omezenci. Princ je naprostý nýmand, který by zasloužil pár facek, jeho tata je líný středověký panovník, matinka je spíš mladá králova milenka, komoří je arabský Maur zřejmě nedávno osvobozený z otroctví a další služební jsou absolutně totálně nezajímavé postavy. Popelčina macecha je nejen vizuálně, ale také chováním spíše královna zloby Angeliny Jolie a Popelčina nevlastní sestra je asi jediná postava, jakou známe z české předlohy. Tohle byl pohádkový armageddon a ukázka dnešního absolutně trapného norského vidění světa. ()
Nechci nijak zbytečně hanit snahu mých oblíbených seveřanů přijít s vlastní verzí slavné pohádky, přeci jen ani ta naše není českým výmyslem, ač ji tak spousta zabedněných patriotů vnímá. Ale už jen proto, že tu tenhle příběh zazněl tisíckrát a kromě obsazení krásné Astrid S do hlavní role loňské Tři přání pro Popelku nedokážou nic nového nabídnout, nemůžu hodnotit jinak. Koneckonců nemám příliš rád ani naše téměř půl století staré pojetí, kde jsem zůstal shovívavý kvůli hudební stránce. Zde trestuhodně schází. ()
Při sledování jsem si dělal poznámky tak, že asi takhle Několik postřehů k filmu 1) Rozárka (sova) změnila pohlaví z ženského na mužské předpokládám teda, že Dilbur nebo jak se jmenuje je mužské jméno . Proč to Norům vadilo nevím 2) Macecha vypadá jak Hitler v sukni dělají jim tam služebné z nichž jedna je černá hned na začátku jde dokonce vidět chlápek bez ruky tenhle chlápek později sbalí Doru (je dobré , že si myslí v korektnosti i na postižené neurážím) 3) Dora a macecha mají vlastního stylistu stačí si jen říct a někoho pro něho poslat. 4) Popelka není vůbec skromná žena, když se jí ten známý ptá co jí má přivést z království přeje si překrásné šaty a zlatou korunku pak to změní na to co mu cvrkne do nosa 5) První přání (ona ty přání ani nemá prostě jí spadne oříšek a z něho něco vypadne nevím jak to bylo v jiných Popelkách) je chlapské oblečení, knírek a puška mrtvého otce tohle přání je úplně zbytečné jelikož ona mu v podstatě naznačí, že je ženská tak, že kdyby tam došla jako žena vyjde to nastejno 6) Popelce vadí , že princ chce zabíjet zvířata přesto ona sama ve filmu zabije holuba to asi nikomu nevadí 7) Fekální humor do pohádek nepatří 8) Princ je barvoslepý jelikož nepozná bílou od modré (ty šaty co jsou na obalu ani nemá) a asi i slepý jelikož dotyčná byla běloška a blondýna a on nasazuje střevíček všem navíc řekne, že Popelku pozná i bez střevíčku tak proč ho tam nosil? 9) Jmenuje se to 3 přání pro Popelku , ale 3 přání zde ani nejsou první je chlapské oblečení knír a puška, druhé šaty , střevíce a závoj a třetí nic tudiž by se to mělo jmenovat 2 přání pro Popelku, ale to by na to asi nikdo na to nešel 10) Ta homosexuální scéna je hnus není pravda , že je krátká oni se tam cucají a vypadají jak kdyby si to chtěly rozdat o tom, že je zbytečná se nezmiňuji. Abych jen nekritizoval 1) líbilo se mě, že macecha chtěla prince regulérně zabít sice je to přes čáru, ale líbilo se mě to 2) Popelka má pěkné šaty a na tom plese vypadá pěkně bohužel to je jediná scéna kde je pěkná Resumé 20 procent zbytečný film dávat za to cca 130 korun +- je zlodějna ()
Téma jak chudá šikanovaná dívka ke štěstí přišla, bylo zpracováno ve filmu mnohokrát, většinou jako pohádka nebo romance. Pokud by se jednalo o běžnou norskou pohádku, dostala by ode mne průměrné hodnocení. Jelikož tvůrci využili Vorlíčkův scénář a měli k dispozici naši natočenou a úspěšnou předlohu, musím být kritičtější. Naše Libuška svým půvabem, mládím a něžností je nepřekonatelná. Oběma severským představitelům bylo v době natáčení 25 let. Popelka si jako místní oblíbená zpěvačka určitě získala řadu fanoušků. Výprava s ohledem na severskou zimu odpovídala naší verzi, ale to je tak všechno. Pokud byly kostýmy realističtější či uvěřitelnější, tak s ohledem na co? Vždyť se nejedná o příběh ze současnosti, ale o pohádku, a jakákoliv fantazie je vítaná. Naše verze příběhu je každopádně srdečnější a dramatičtější i když v ní nebyly podbízivé prvky současnosti, např. u stromu močící panoš, prdíky tančící Dory, snědý princ ani líbající se gayové a závěrečné násilí. Na líbivosti pohádky se u mne podepsala také absence humoru, Svobodovy hudby a zpackaný dabing. Byla to nuda a jak už tu někdo napsal, ještě že se toho režisér Vorlíček a Libuška nedožili. ()
Lépe bych to jak uživatel Malarkey nenapsal! Prostě hnus...20% ()
Tahle snaha o téměř doslovný remake je za mě dost k smíchu nebo možná spíš až k pláči. Ono je to totiž ve finále i přes mnohdy totožné dialogy dost jiné a určitě ne lepší. Přes zimní kulisy to má úplně jinou atmosféru a i díky ne moc sympatickým hercům je to takové "studené". Původně jsem to ani nechtěl vidět a asi jsem se tohoto předsevzetí měl držet. ()
Norská Popelka rozhodně příjemně překvapila. Jasně, není to ta NAŠE, jediná, dokonalá a s Libuškou a tak člověk sedí u televize jako pod mikroskopem a hledá jako ohař chyby. Když chce, najde. Anebo může dát seversky nabalené Popelce šanci a zjistit, že to vůbec nedopadlo špatně. Sice to není ta naše dokonalá pohádka, ale velmi dobrá rozhodně ano. ()
Takové prznění naší klasiky si nic jiného než odpad nezaslouží. Viděno s německým dabingem. ()
Popelka vypadala nejmíň na 30, princ byl spíš takový princ z Persie a zlé maceše jsem její zamýšlenou zlou povahu až do konce nevěřil. Snímek samozřejmě měl své momenty, třeba konkrétně scénu, kdy Popelka vstupovala do tanečního sálu podkresleného teatrální hudbou a magickou atmosférou, z čehož mě až mrazilo. Jinak ošklivě průměrná pohádka, která skoro vůbec nevyužila potenciálu oříšků a celá byla taková nijaká. Jo, výprava se povedla, efekty ušly, hudba byla (někdy až moc) velkolepá a celé to moc pěkně vypadalo. Prostředí norské zimní krajiny a mírný keltský styl také rozhodně neurazil, ale nebylo mi to sympatické a po odchodu z kina jsem téměř okamžitě zapomněl, že jsem na nějaké Popelce byl. Přesto jsem překvapen, že se dostáváme do doby, kdy i české klasiky zažívají své zahraniční adaptace. I když špatné. ()
Reklama