Režie:
Irwin WinklerScénář:
Irwin WinklerKamera:
Michael BallhausHudba:
James Newton HowardHrají:
Robert De Niro, Annette Bening, George Wendt, Patricia Wettig, Sam Wanamaker, Luke Edwards, Chris Cooper, Ben Piazza, Martin Scorsese, Barry Primus (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V 50. letech v Hollywoodu řádil Výbor pro vyšetřování neamerické činnosti, pátrající po komunistech mezi umělci. Tento „hon na čarodějnice“ zasáhne i do života režiséra Davida (Robert De Niro) a jeho ženy. David se vrací do Los Angeles s vynikajícím scénářem. Netuší však, že i on je zapsán na černé listině podezřelých. Cítí houstnoucí napětí mezi kolegy a přáteli a ocitá se uprostřed složité hry, plné intrik a nenávisti. Davida sleduje FBI, je odvolán z natáčení filmu a nakonec je předvolán k výslechu. (HBO Europe)
(více)Recenze (31)
"NEPLEŤTE SI REALITU S NĚKTERÝM ZE SVÝCH FILMŮ." Jedna z těch méně hezkých kapitol z americké historie, na druhou stranu povedený film o ní pojednávající. A zase to táhne ten De Niro, jemuž si krátce herecky zasekunduje také spřízněná duše, převážně režisér, Martin Scorsese (a ostudu mu věru nedělá - povedené)... I když film vlastně není o příjemných věcech, dívá se na něj dobře, je pěkně obstaraný, výpravu má povedenou, není špatně napsaný a i ve vypjatých situacích působí střídmě. 85% ()
"(ne) Komouši v ohrození", alebo ako sa v dávnej minulosti úmyselne vyťahoval "neexistujúci strašiak" len preto, aby sa niekomu ulahodilo. Čo tam potom, že sa bez faktov či adekvátnych príčin zničia životy nevinných ľudí, "sloboda" chce predsa krv, a prakticky rovnako, ako terajšie zoskupenie okolo progresívcov z liberálnych kruhov. Tí čo radi námetovo politické počiny, pričom sú z opačného brehu, prípadne radi "krok za krokom" balansujú na lane medzi (ešte "akože" stojacimi) "dvojičkami", tak presne tých bude miestami možno aj napínať. Naopak, dementi, ktorí cez stromy nevidia les, budú 3/4 filmu onanovať, aby následne zistili, že sa očakávanej erekcie aj tak nikdy nedočkajú. No a Ja verím, že presne takým istým spôsobom dopadne aj terajšia (ne)"tolerantná" háveď okolo Vášáryovej, pre ktorú iný názor je len štartovacím signálom na vykopávanie zákopov, lebo šak urážať je tak ľudské. Veľmi slušný, tématicky pomerne aktuálny snímok. ()
Docela šílená nespravedlnost vládla 50.létům očividně všude po světě. USA to postihlo v menším měřítku, také tam nešlo úplně o holý život, jako u nás, přesto ten zběsilý hon na nepřátele režimu zničil dost nevinných lidí. A nejtěžší pak bylo se morálně nezlomit a nezaprodat. Předem vinni je tedy sice tématem nesmírně důležitý film pro paměť národa, méně nadšení už však vyvolává nijak výjimečné provedení. Každopádně je radost sledovat tradičně skvělého DeNira v nejlepší formě. ()
Méně známý De Nirův film (podívejte se, jaké skvosty na přelomu osmdesátých a devadesátých let natočil, a bude vám jasné, že něco prostě muselo ze světla poodstoupit), ale stále velmi dobrý film, který byl v době vzniku podle všeho mnohem důležitější než dnes. Kdyby šla atmosféra strachu více do hloubky, bylo by to ještě lepší, ale ani tak se rozhodně nejedná o ztracený čas, protože výkon Roberta De Nira je bezchybný a finále v soudní síni strhující. ()
Politické procesy s komunistami v Amerike čiastočne pripomínajú procesy s protikomunistickými silami u nás. Akurát ich neposielali do uránových baní, ale normálny život im znemožnili dostatočne, v tom si môžu ŠtB a FBI podať ruky. České a slovenské filmy o tomto období točené u nás po revolúcii mi pripadajú oveľa silnejšie a údernejšie. Aj napriek prítomnosti Roberta De Nira, ktorý je v obraze bez prestávky, je tento film pomerne nudný a iba niekoľko zaujímavých scén a silnejší záver ho vyťahujú aspoň do priemeru. –––– Oni tě zabijí, tati? To komunistům dělají. –––– Monogram mi nechce zaplatit, bojí se, že kina nebudou promítat film, který natočil komouš. ()
Galerie (20)
Zajímavosti (10)
- David Merrill (Robert De Niro) projde před plakátem filmu Tramvaj do stanice Touha (1951), což je odkaz na režiséra dotyčného filmu Elia Kazana, slavného informátora, který udal svého přítele, režiséra Johna Berryho (inspirace pro postavu De Nira) . (Zetwenka)
- Abraham Polonsky, oběť černé listiny, byl tak uražen, že Irwin Winkler změnil hlavní postavu z člena komunistické strany na liberála, že nejenže nechal své jméno z filmu odstranit, ale také odmítl uznání výkonného producenta, které by přineslo značný zisk. Polonsky byl v tisku velmi hlasitý ohledně svého hněvu na Winklera a jeho nesouhlasu s výsledným filmem. (Zetwenka)
- Automobil paní Nolanové, Chevrolet z roku 1941, má být vybaven automatickou převodovkou Powerglide. Powerglide nebyl na Chevroletech nabízen až do roku 1950. (Zetwenka)
Reklama