Režie:
Robert AldrichScénář:
Christopher KnopfKamera:
Joseph F. BirocHudba:
Frank De VolHrají:
Lee Marvin, Ernest Borgnine, Keith Carradine, Charles Tyner, Malcolm Atterbury, Simon Oakland, Harry Caesar, Hal Baylor, Matt Clark, Elisha Cook Jr. (více)Obsahy(1)
Dva hoboes (Lee Marvin) a (Keith Carradine) vedou nelítostný boj s krutým Shackem /Ernest Borgnine/ při jejich snaze přejet "Severní dráhu". Vynikající herecké výkony a nádherná scenérie hor kudy vlak projíždí, vévodí tomuto filmu z dob "velké krize". Úvodní melodii filmu zpívá hvězda americké country, dnes již nežijící Marty Robbins. (modista)
(více)Recenze (59)
Čekal jsem mnohem víc a opět zklamání. Asi nebudu radši čekat nic. To jediné,co mi utkvělo v paměti je fanatický Ernest Borgnine ()
Morálně zvrácený film, který glorifikuje nemakačenka, která nemají sebemenší problém ohrožovat (a ostatně i brát) majetek a životy druhých či ničit práci i zesměšňovat tvrdě pracující. Nelze se pak ani příliš divit, že někomu z těch pracujících solidně hrábne a vezme věci do vlastních... roztočených masivních řetězů. Ostatně ono by se i mezi dnešními revizory pár takových Shacků našlo, že? Jinak klasický Aldrichův chlapácký film. Zvlášť Marvin si svého drsného tuláckého bezďáka tělem i duší náležitě užívá. Škoda především místy až příliš vlažného tempa, které vůbec neodpovídá zasazení mezi rozjeté páru supící bestie, kde jde o život. Naprostý úlet je však především text ústřední country písničky; tolik hlubokých myšlenek během tří minut, to se jen tak neslyší. ()
Další z Aldrichových chlapáckých filmů o outsiderech. Scény odehrávající se na vlaku nebo přímo související s tratí jsou výborné a Borgnineovo snažení zlikvidovat vetřelce nápadité, škoda těch ostatních méně zajímavých scén, které zbytečně zpomalují. ()
Tak nevím. Být to postavené na nějaké pro mě pochopitelné motivaci, asi budu uvažovat o velmi vysokém hodnocení. Takhle sice můžu ocenit ten střet osobností, ale, proč vlastně? Tahle pofidérnost té zemitosti podráží nohy, jakkoli je samotný střet vyhrocený a živý. ()
Vládce Severní dráhy v sobě nezapře spojitost s westernovým žánrem. Jeho příběh a konflikt je vybudovaný na tomtéž půdorysu, jaký nacházíme ve filmech o slavných pistolnících 19. století. Jenom honáky krav nahradili železničáři páchnoucí olejem a začouzení od uhelných sazí, indiány a desperáty pak tuláci, kteří chtějí železnici využít k bezplatnému cestování po nekonečných dálkách amerického kontinentu. Podobně jako klasický western je i tento snímek založen na konflitku dvou silných individualit a nabízí romantiku krásné divoké americké přírody, nespoutanosti a svobody, jakož i půvab starého industriálu železničních viaduktů, dep a parních lokomotiv. Podobně jako western vodí i tento film diváka za nos falešnou mytologií a v reálném světě neexistujícími rituály. Realita drsných a otrlých tuláků byla určitě přízemnější a nějaká pravidla jim byla nejspíš ukradená. Pro Ernesta Borgnineho byla postava nemilosrdného šéfa vlakové soupravy svým způsobem životní rolí a i zkušený a slavný Lee Marvin může vládce Severní dráhy považovat za parádní roli své dlouhé kariéry. Celkový dojem: 80 %. ()
Nekompromisní, syrová a přesto svým způsobem romantická pocta vlakovým tulákům - hobousákům. Dokonalý casting v čele s Lee Marvinem, parádní soundtrack a celkové pojetí ryze mužského světa dokáže, myslím, potěšit i dnes. Navíc závěrečný souboj na jedoucím vlaku je krásná ukázka drsné chlapácké akce, která v současné době většině žánrových filmů chybí. Robert Aldrich tyhle filmy uměl. 80%. ()
Súťaživá jazda vlakovej súpravy s dymiacou lokomotívou v krásnom plenéri. Nesúperí sa s iným vlakom, súperí sa o to, kto sa odvezie. Popri dymiacej mašine ide o prehliadku chlapských charakterov a zároveň prebíjajúcich sa eg: ega napĺňania poriadku a práva za každú cenu, ega porušovania zavedených poriadkov a egoistickej snahy byť prvým bez ohľadu na čokoľvek a kohokoľvek. Morálne zvrátený film? Kdeže. Predovšetkým poukázanie na zvrátenú dominanciu moci, ktorá si na základe uzurpovaného práva dovolí v mene jeho naplnenia akékoľvek sadistické kúsky. Namiesto mlčky uzatvorenej dohody a tolerovania chudákov, ktorým systém zobral možnosť žiť si po svojom a v prípade hospodárkej krízy aj možnosť pracovať - rana kladivom do hlavy a rozšmaľcované telo tuláka na trati. Namiesto pomocne podanej ruky parťákovi - ponechanie v štichu. Ani rebélia nie je vždy jednoznačne pozitívna: v prípade boja o vlastnú kožu ukáže, že až tak nezáleží na živote a zdraví tých, čo pomstu a sadizmus v krvi nemajú. ()
Drsný chlapácký film se skvělou dvojicí Lee Marvin a Ernest Borgnine, ovšem k dokonalosti mu něco chybí. Zasloužil by si buď kratší stopáž, nebo dravější režii (viz Frankenheimerův Vlak), a rozhodně by mu také neuškodila lepší hudba (slyš Goldsmithův Breakheartský průsmyk či Von Ryanův expres). Tři a půl hvězdičky přesto zaokrouhluji nahoru. ()
Rozporuplné dojmy. Život hoboes byl povětšinou líčený až příliš poeticky, není pochyb, že šlo o velice tvrdý život, ale že by se muselo kvůli jízdě vlakem zabíjet a mrzačit? Na druhou stranu dobře, že z toho neudělali jen limonádičku se záběry přírody a country muzikou. Nicméně jednou stačilo. ()
Tak jsem si doplnil další film s vláčky, ale pocity mám trochu rozporuplné. Na jedné straně netradiční námět parádní exteriéry a dvě herecké legendy pohromadě. Hlavně Borgnine si toho strážce vlaku co radši někoho zabije, než aby ho nechal svézt opravdu užil. Na druhou stranu je tu dost hluchých pasáží a pár nelogičností. Film nedokáže udržet konstantní tempo a tak občas nudí. To mi u typických filmů z pomalým sedmdesátkovým tempem nevadí, ale tenhle byl takový zvláštní, ale zase ne špatný, tak to vidím na lepší průměr.60% ()
Netradičný pohľad na podivnú cestovateľskú záľubu tulákov, ktorých je po hospodárskej kríze viac než dokáže železničná spoločnosť kladivami a kopancami odohnať. Hlavný hrdina L. Marvin sa zameral na obávaný vlak, ktorému šéfuje neľútostný E. Borgnine. Dobre sa to pozerá, film má spád i napätie, len som si nebol istý tou motiváciou tulákov riskovať svoje životy pre niečo , čo vlastne ani nepotrebovali. Ani moje hodnotenie nie je veľmi isté, kolíše medzi 3 a 4roma hviezdami, ale L. Marvin to prevážil bližšie k štyrom. 70%. ()
Starý a poctivý akční film, v němž divák fandí v podstatě ne zrovna kladným hrdinům, ovšem strážce vlaku Shack, jenž stojí na správné straně zákona, překračuje hranici mezi dobrem a zlem a stojí tak na záporné straně on. Chválím jak napětí v některých scénách, tak hudbu a prostředí, ale rovněž herecké výkony Lee Marvina a výtečného Ernesta Borgnineho. ()
Získá si Vás herectvím především dvou hlavních představitelů, skvělou hudbou, která padne jak ušitá a bravurně vypracovaným příběhem charakterů. ()
Na rozdíl od Davida82, jehož komenty mám jinak rád bych k hoboes nepřistupoval jako k ,,nemakačenkům''. Oni se totiž jimi nestali jen tak ze své vůle. Film se odehrává v roce 1933, tedy v období třetího roku hospodářské krize, kdy napříč Státy putovaly miliony lidí bez práce. Řadě z nich nezbývalo než brát podřadné práce česáčů ovoce, dělníků na farmách či pomocných dělníků. Jejich hlavními dopravními prostředky byly vlaky. Železniční doprava byla v USA velmi rozvinutá a tak jste se mohli na střeše nějakého expresu či nákladního drncáku dostat kamkoliv. Zřízenci té či oné železniční společnosti s nimi často bojovali a opravdu se našlo i spousta takových Shacků, kteří se nebáli mrzačit či zabíjet. I bez toho však byl způsob cestování hoboes velmi nebezpečný ať už se jelo na osách, v nákladu či na střeše vagónů... Řada z nich byla po pádech či škřípnutích vagónem zmrzačena či zabita, nízké tunely by mohly vyprávět o těch, kteří se včas nesehnuli.... Jak se zpívá v jedné písni ....jo koleje jsou vostře broušený.... Ale snad právě proto, že hoboes byli obyčejní lidé, kteří putovali svým způsobem svobodně krajinou, našlo v nich tolik umělců inspiraci. Ať už jsou to zpěváci či zpisovatelé. Jedním z nich byl jeden z nejlepších amerických autorů John Steinbeck. Jeho knihy miluji a mám rád i jeho česáče ovoce, povaleče a tuláky... A tenhle film je přesně z té doby. Milovníka parních monster potěší ten pohled na supící americké stroje a milovníka vláčků potěší ten pohled na lokálku jedoucí širou americkou krajinou... Marvin i Carradine si své drsňáky zahráli skvěle a já obdivuji herecké výkony i v ohledu k náročnosti natáčení, kdy občas bylo skutečně nutno naskakovat na jedoucí vlak či běhat po jeho střeše... Na konci škoda snad jen té kečupoidní krve. Každopádně každé romantické dušičce mohu tento film o tulákovi ,,Jedničce'' a ostře hlídané ,,Devatenáctce'' do Portlandu doporučit byť už kouř z jeho lokomotivy malinko odvál kouř.... Tu vůni uhlí ale v něm stále cítím. Tři lopaty do kotle! * * * ()
Obecně filmy, které mě zaujmou, dělím do dvou kategorií: na ty, které mě zaujaly přítomností nějaké vypečené šťabajzny a na ty, které mě zaujaly ačkoli v nich žádná vypečená šťabajzna nebyla. Přes moje nemalé sympatie k pánům Leeovi s Ernestem nepokládám za vypečenou šťabajznu ani jednoho z nich, takže to asi bude ten druhý typ filmu. Takový, který vás strhne tehdejší svobodou, navrch umocněný přírodou, která by ve finále svou krásou napráskala i kdejaké té vypečené šťabajzně. P.S: Až se bude chystat natáčení filmu Vládce Českých drah, ať mi zavolají. Mám pro ně perfektní předlohu. ()
Jediná vada filmu je, že je chvílemi zdlouhavý. Jinak je to zajímavý vhled do drsného světa tuláků a železničních zřízenců, který byl zřejmě mnohem drsnější, než by člověk očekával a než si namlouvají romantizující báchorky a zejména písňové texty. Celé je to pravdivě špinavé, zpocené, nemilosrdné, těžko někomu držet palce, ale po skončení si člověk stejně řekne: to bylo něco! ()
Já bych tady moc nezveličoval nádherné scenérie americké přírody, když většina filmu je v zadní projekci za ksichtem superpoldy (tady ajznboňáka) Ernesta Borginina. A zápletka a motiv jsou tupé - Lee se chce svézt mašinou a Ernest mu to musí za každou cenu překazit, i kdybych zdechnul. Carradine je otravný, zvlášť v dabingu (nevyberete si, ten první spáchalo Studio Soundwave pro Hollywood Classic Entertainment 2011), doporučím proto ten druhý, FTV Prima s.r.o. ve studiu Brněnské soukromé televize 2011. V tom prvním Oliva na Leeho šel dobře, Vlach na Ernesta moc ne. Country písnička na začátku patřila ve filmu k tomu nejlepšímu, tedy hned po "křtění" té ženy v mokré košili :) ()
Neznámá ale povedená "chlapská" záležitost o cestě dvou "černých" pasažérů vlakem, kterému vládne krutý strojvedoucí. Slušní herci a ta pravá chlapácká atmosféra. Škoda, že se film v některých částech zbytečně táhne a nemá takové "grády" jaké by si zasloužil. ()
Při sledování mě jen napadlo, udělat z toho remake v českém prostředí, z chlapáckého dramatu se stane komedie, naši ajzeboňáci versuv bezdomovci... ()
Mašinkový filmek, Lee Marvin jako Hoboes snažící se přepravit vlakem z bodu A do bodu B. To mu ovšem komplikuje zelenáč Carradine, který mu leze do zeli a Ernest Borgnine, jako zlý mašinfíra, vraždící tuláky kladivem, který nesnese černé pasažéry na svém parním vláčku. Celý příběh je zasazen do dob velké hospodářské krize v USA a využívá nádherných lokací. Film se tváří jako westernový příběh, a tak jej brát lze. Ovšem nelogičností v něm je spousty, včetně finálního souboje, nad kterým lze jen kroutit hlavou. Pravda, může se tvrdit, že film je ze sedmdesátých let, ale Aldrich již měl v té době na kontě podstaně lepší a filmařsky zvládnutější filmy. Volím zlatou střední cestu. ()
Reklama