Režie:
Alexander MackendrickKamera:
James Wong HoweHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Burt Lancaster, Tony Curtis, Susan Harrison, Martin Milner, Jeff Donnell, Sam Levene, Joe Frisco, Barbara Nichols, Emile Meyer, Lawrence Dobkin, John Fiedler (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Vlivný sloupkař si najme agenta, který má za úkol rozbít vztah jeho sestry s jazzovým hudebníkem. Oni ho znají - a třesou se - velká jména Broadwaye, Hollywoodu a Capitol Hill. Znají J.J - světoznámý publicista, jehož psaní je božím slovem pro 60 milionů čtenářů! Znají ten jed, který plápolá v těch očích za sklíčky brýlí - a podlézají - jako SId Falco, chlapec, který chtěl tolik, že by prodal vlastní dívku, jen aby se postavil s J.J., a nasával sladkou vůni úspěchu! Tohle je příběh J.J. - ale ne takový jako by si ho on přál převyprávěný. (MGM)
(více)Recenze (76)
Když sketa potká ještě větší sketu. Nechutné nahlédnutí do světa pavučin snovaných bulvárními pisálky a lidí, kteří v těchto sítích uvíznou. Klasický film noire, který po pomalejším začátku naservíruje krásně vygradovaný a vypointovaný konec. Na každou svini se vaří voda. ()
NFR 1993 ()
Bible zkažených showbizových píáristů. Jediným mínusem téhle skvěle odvyprávěné, zahrané, nasvícené a já nevím co ještě temnoty je skutečnost, že dobro je vždy ploché a neatraktivní a Burt Lancaster jede o parník dál než ostatní. Mé srdce touží po remaku s Fassbenderm a Isaccem. Na tomto filmu si jednou budou studenti nových médií ukazovat, jak to vypadalo, když se lidé kvůli publicitě ještě potkávali, četli papírové noviny a zanechávali vzkazy u sekretářek. ()
Hledat v showbusinessu slušného člověka, je jako hledat feministické myšlenky ve filmu Michaela Baye. Třeba takový reklamní agent Sidney Falco, to je přímo bikvadratická svině. Pořád ale fajn člověk oproti sloupkaři J. J.Hunseckerovi – hotový satan mezi bulvárními novináři. Když se dají ti dva dohromady, nic dobrého to nevěstí. Bude se lhát, bude se podplácet, bude se zneužívat cizích citů, bude to bolet. I na dnešní (natožpak na svou) dobu mimořádně drsná mediální satira. Výborné herecké výkony Tonyho Curtise a monstrózního Burta Lancastera (všimněte si, jak je po většinu filmu snímán!), téměř neustálá noc, bezmoc obyčejných pěšáků a situace natolik vyhrocené, a přesto natolik opravdové. Od klasického filmu-noir se Sladká vůně úspěchu liší snad pouze přetransformováním zla do všehoschopných médii, která hýbou světem, což dokázal před Alexandrem Mackendrickem podobně působivě zachytit snad pouze Orson Welles. 85% ()
Burt Lancaster v jedné ze svých nejlepších rolí a Tony Curtis ztěleňují dva zkorumpované novináře, již bezostyšně využívají své řemeslo k osobnímu obohacení. Místem děje je New York padesátých let, rámcem noční život na Brodwayi, jejiž atmosféru Alexander Mackendrick ("Ladykillers") vystihl náremně. ()
Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. ()
Sladká vůně úspěchu je o médiích a jejich vlivu. O té špíně, která se ani zbla nezakládá na pravdě a dokáže ničit životy jiných. Zároveň však ukazuje, že každá mince má dvě strany. Bohužel, ve skutečném světě na ty kurvy z bulvárních plátků málokdy dojde. Burt Lancaster a Tony Curtis vám z tohoto filmu utkví nutně jako záporáci. Vskutku velmi dobrý noir se skvostným závěrem. A na čsfd podceněný, těch 76% je fakt málo! ()
Tony Curtis jako jedna z největších sviní filmové historie, press agent Sidney Falco. Už dlouho se mi z nikoho takhle nezvedal žaludek. Lancaster jako jeho psychopatický loutkař-sloupkař J.J. Hunsecker taky neměl chybu. ()
Vynikající herci (nemůžu se rozhodnout, jestli je lepší Lancaster, nebo Curtis) v možná morálně nejprohnilejším noiru, co jsem viděl. Tolik hajzlů v jednom záběru by nedala dohromady ani Leni Riefenstahl. ()
Burt Lancaster jako bezcharakterní zvíře (jehož podlost symbolicky i doslova vystihují ošklivé brýle hyzdící jeho tvář) s incestním vztahem ke své mladičké sestře v absolutně prohnilém noirovém světě. Je zajímavé sledovat, jak se jeho postava ve filmu poprvé objeví - nejdřív jej vidíme na fotografii, poté slyšíme jeho hlas v telefonu a až nakonec jej vidíme v celé jeho "kráse". Velká jména ve štábu (kamera, hudba) jsou zárukou kvality. ()
Intriky, vypočítavost a intriky. Nic jiného tady nenajdete. Celkově mě tohle drama moc nesedlo, ale je to dané i nevýrazným příběhem o tom, jak bratr (Burt Lancaster) majetnicky "chrání" svoji sestru před její láskou. S tím mu pomáhá vlezprdelka Curtis. Radši mrkněte na něco jinýho. ()
„The cat's in the bag and the bag's in the river..“ Manažer bulváru si nechá vlhčit paty jazyky cizích jen do té doby, dokud jsou užiteční. A ambiciózní dělník oboru? Ten brzy zjistí, kdo je s kočkou v tom pytli.. Curtis i Lancaster famózní. Zatímco první jede na stejně „pozitivní" vlně jako v Bostonském případu a v přisluhovačské pozici často hovoří jen za ramenem svého vzoru, druhý vystřihl amorálního puppetmastera, co sice všechny kolem bezskrupulózně spaluje, ale při poslední scéně s prsty na dveřích vzbudí lítost. Koneckonců, s příměsí pohrdání si ji zaslouží obě postavy.. Maelstrom cynismu, který sice nemusí každého strhnout, ale nebezpečnost těchto proudů zobrazí nadčasově.. ()
Famózní Burt Lancaster a ještě famóznější Tony Curtis v ulicích New Yorku jako novinář a jeho tiskový agent. Sladká vůně úspěchu jako mé první setkání s filmem noir šedesátých let dvacátého století. Spousta vynikajících dialogů, při kterých se může jít zahrabat většina dnešních úznávaných děl. Oba herci se do svých rolí ponořili s neuvěřitelnou lehkostí a jakoby to ani nebyli herci. Jejich pohledy a postoje jsou uvěřitelnější než slepota Bryce Dallas Howardové ve Vesnici. Tohle je jeden z těch filmů, které by větší filmový fanoušek měl vidět, nemluvě o filmových fajnšmekrech. Jeden z filmů, který si zaslouží šestihvězdičkové hodnocení. ()
Za mlákou mierne nadhodnotená dráma o špinavostiach a špinavcoch v biznise. U nás veľmi málo známa, čo je veľká škoda, pretože samotná hodnota filmu a myšlienky je veľmi uplatniteľná a pravdivá a zaslúžila by si viac pozornosti. Priznávam, že kvalita spracovania je veľmi dobrá, námet a jeho pointa mali veľmi slušné razenie, neraz som sa ale v príbehu stratil, nie nepozornosťou, ani tým, že by bol dej zložitý, jednoducho bol miestami nezáživný a a rozťahaný. Herecké duo Curtis-Lancaster skvelé, ostatní čistý priemer, najviac ma však bodol do chrbta záver, ktorý akoby strihač nechtiac odstrihol. 70%. ()
Sladká vůně úspěchu je snímek, který je od začátku do konce natřískaný brilantně napsanými dialogy a břitkými slovními přestřelkami. Dva filmoví matadoři, Burt Lancaster a Tony Curtis se zde sešli, aby si zahráli muže, kteří stojí proti sobě a zároveň vlastně vedle sebe. Novinařina, showbyznys, to jsou odvětví, kde se lidé musí brodit po kolena v bahně a když na obzoru zahlédnou ostrůvek s mávajícími lidmi, kteří k nim natahují ruku, často jde jen o hladovou zvěř, která si chce sama uzmout kus masa pro sebe. Jenže... to může počkat, nejdřív mu podáme ruku, vytáhneme člověka navrch a pak si ho můžeme vykrmit a zpracovat. Porážka počká. Pokud to ustojí, nevadí, přijdou další. Tohle je bojiště a každý má nějakou taktiku a nějaké pěšáky. Je velmi osvěžující sledovat film, kde se pánové dokážou velmi elegantně a vkusně urážet a provádět "slovní souboje," aniž by pronesli jediné sprosté slovo. Kde se jakákoliv předávka důležitých informací musela řešit po drátovém telefonu a sekretářky nechávaly vzkazy na dřevěných stolech v kancelářích, které ještě nepoznaly úsvit technických vymožeností, které si momentálně podrobují lidstvo a ze spousty "vychovávají" tupé otroky vlastních "moderních hračiček". Stádo, které není schopné se snad ani na jeden okamžik odpoutat pohledem od svého "miláčka." Jak důležitě si myslí, že vypadají a přitom jsou jen směšní. Vlastně jich lituju. Ale zpět k filmu:) Snímek má díky scénáristické náloži opravdu zběsilé tempo a divák si tak může vydechnout až na konci. A to s pocitem, "to bylo opravdu něco..." "I'd hate to take a bite outta you. You're a cookie full of arsenic.", "The next time you want information, don't scratch for it like a dog, ask for it like a man!" ()
Vynikajúce vystihnutie americkej doby a plnenia si špinavých amerických snov. Doba, kde každá druhá ženská akoby vypadla z oka Marylin Monroe, doba, kde známosti hrali obrovskú rolu a tú kôpku veľko-mestských nerestí korunuje slizský agentko, ktorého vlastné túžby mu nebránia v tom, aby pošliapal túžby tých druhých. Film-noirská absencia akýchkoľvek morálnych zábran či súdnosti, namiesto toho nehorázny zásah do života prominentných snobov. Chvíľami neskutočné množstvo nudných dialógov a napriek skvelému námetu a spracovaniu mi to na jedno pozretie bohato stačilo. ()
Slizký, úlisný fešáčik s úsmevom na tvári, každého schopný potopiť a využiť v záujme vlastného rastu sa nachádza všade, nielen v šoubiznize. Sladká vôňa úspechu na základe príbehu nadháňača tém pre bulvárne úvodníky a ich pisateľa, presne charakterizuje a ukazuje tieto typy bezcharakterných karieristov, manipulujúcich druhými aj vlastnou rodinou. Aké- také ponaučenie v závere dostávajú, no v realite zároveň bezpochyby zostávajú. Podobné typy je preto najlepšie na sto honov obísť. Dajú sa totiž intuitívne vycítiť. Smrdia mazľavou podlízavosťou. ()
Prilis dlho trvalo, kym som zistil dovod, preco Hunsecker chcel za kazdu cenu pomocou roznych intrig rozist jeho sestru s gitaristom. Nudnych dialogov je tu viac nez dost, ale film sa udrzal hlavne vdaka hereckemu koncertu Lancastera a Curtisa. Stacilo na jedno pozretie... 16.05.2009 ___ Burt Lancaster - (J.J. Hunsecker) +++ Tony Curtis - (Sidney Falco) +++ Susan Harrison - (Susan Hunsecker) +++ Martin Milner - (Steve Dallas) +++ Jeff Donnell - (Sally) +++ Sam Levene - (Frank D´ Angelo) +++ Joe Frisco - (Herbie Temple) +++ Produkcia: Tony Curtis, Burt Lancaster +++ Hudba: Elmer Bernstein +++ ()
Ani napodruhé mě film nepřesvědčil: http://filmnoirblog.blogspot.com/2011/08/sladka-vune-uspechu-1957.html ()
Na první pohled poněkud překombinované a v jednotlivých krocích nedotažené - co do osobních motivací postav vysoustružené jako příliš mělká a nakašírovaná spirála, než aby bylo vidět, zda skutečně vede do pekel - např. J.J.ova sestra se točí jako na obrtlíku podle toho, jak kolem ní ti kroužící supi tzv. mocných a relativně bezskrupulózních mužů právě čeří vzduch, a v rozmezí několika dnů prodělává všechna protichůdná zásadní životní rozhodnutí, jako by to byly jen spalničky: zůstává, odchází, rozchází se s "jediným mužem, jehož kdy v životě milovala" (pak se dozvíte, že jí je devatenáct), hodlá se za něj proti vůli bratra provdat, pak se ho vzdává, předstírá, že nevidí špínu, jež kolem ní bují, pak si kvůli tomu samému sahá na život, odhodlává se zůstat v područí svého despoticky milujícího bratra a zachránit tak svou lásku pro šťastný život někde daleko od ní (protože "J.J. by Ti mohl udělat strašné věci"), a pak zas utíká za svobodou, jako by nikdy nic nehrozilo etc. etc.- jenže ono se postupně vyjevuje, že oni ti zlí a hroziví gangsteři společenských rubrik opravdu nejsou nic než naprosto bezzubá koťata: v celém příběhu nikdo nikomu skutečně nesahá na život, nevyhrožuje ničím tak zásadním jako zničením existence - jediné, čím se pokaždé šermuje, je pokažení reputace (jak starostovi New Yorku, tak šéfovi konkurenčních novin i samotnému dobrému hochovi Dallasovi a potažmo oběma hlavním "zloduchům"), a to se dá kdykoli stejnými prostředky zase napravit (kupříkladu stačí zvednout telefon a říct, že to bylo narafičené, a už se veze s kopce pověst někoho dalšího). *** Čili na druhý pohled se dá pochopit, že psychologie postav je tak mělká jako noticky ve společenských rubrikách, a jediná nosná, a o to hezčí interpretace snímku, než ta o zlých, všemocných a všeho schopných mediálních pekelnících, kteří ruinují nevinné, je opačná: film vlastně naopak ukazuje, že bulvár může "doopravdy" ublížit jen těm, kdo mu věnují pozornost, a to na obou stranách bariéry, čtenářům i pisatelům, a jen a jen na svém vlastním poli (pošramocením mediálního obrazu) - jakmile odhlédnete, celá ta plytká hra přestane existovat a o to lépe ukáže, že skutečné hodnoty spočívají a kultivují se jinde: starosta, který než aby se nechal vydírat, přizná se manželce rovnou v přítomnosti novinářského vyděrače, a zdánlivě paradoxně tím svůj vztah s ní po letech jedině utuží, Dallasův agent, jenž moudře nepřilévá oleje do ohně a zůstává nepomýleně zaměřený na rozvíjení hochova talentu a hudební kariéry, o níž ví, že ji pořád ještě má před sebou, atd. - epizodických postav a příkladů je tam až nestoudně nepřeberně a ukazují, že každý má pořád na výběr, co bude brát vážně, stejně jako Falcova blonďatá milenka si hodlá hupsnutím do postele s přivedeným šéfem konkurenčních novin jen vyretušovat mediální záznam, který si sama přivodila svou hloupostí, a přitom svoji morální zkorumpovanost dává navenek za vinu Falcovi, který jí ho jen, ze svých zištných důvodů, předhodil - a stejně kladně jako ona epizoda se starostou vyústí i ústřední příběh milostné dvojice - jakmile se otočí zády k manipulacím s pověstí, nic jim nehrozí - sám tzv. despotický netvor své sestře zjihle a se svěšenou hlavou přidrží na odchodu dveře a potvrdí, že jeho motivace vůbec nebyly tak zavrženíhodné ani ničivé (stačilo jí projevit trochu vlastní rozhodnosti - bez toho byste to nedomrlé dítko taky radši hlídali na každém kroku). A tak nakonec oba hlavní "zloduši" dostávají vlastně na pamětnou a otevírá se jim cesta k osobnímu prozření ;) Novodobá pohádka, a žádný noir. *** Ovšem tohle vyznění je neotřelé - oproti všem starším i pozdějším snímkům, které ukazují, jak může novinařina ničit skutečné životy a jak je to ukrutný nástroj v našem světě -, a pro to se mi film líbí dost. () (méně) (více)