Režie:
Iain SoftleyScénář:
Michael ThomasKamera:
Ian WilsonHudba:
Don WasHrají:
Stephen Dorff, Sheryl Lee, Ian Hart, Gary Bakewell, Jennifer Ehle, Scot Williams, Kai Wiesinger, Chris O'Neill, James Doherty, Galit Hershkovitz (více)Obsahy(1)
Svět popmusic byl pro filmaře odjakživa lákadlem; je vlastně kupodivu, že slavní Beatles se stali v této oblasti středem pozornosti až nyní. Třicet let po legendární show Eda Sullivana, díky níž proslulá britská skupina dobyla Spojené státy, byl natočen snímek Backbeat, zabývající se začátky Beatles (1960-62). Zakládajících členů kapely bylo pět: vedle Johna Lennona, Paula McCartneyho a George Harrisona s Beatles hráli bubeník Pete Best a Lennonův kamarád z malířské školy, baskytarista Stuart Sutcliffe. Hamburské turné, jež začínající skupině sjednal Allan Williams od srpna 1960, znamenalo zásadní obrat v historii dosud neznámé kapely. Dnes legendární účinkování v klubu Kaiserkeller stmelilo hudební styl Beatles, přestože tehdy hráli většinou převzaté rockové skladby. Vliv na mladé Brity měla hamburská módní fotografka Astrid Kirchherrová, kterou na ně upozornil její přítel Klaus Voorman; oba mladí Němci přivedli do klubu své existenciálně laděné intelektuálské přátele. Astrid je autorkou fotografií, jež dodnes patří k vůbec nejlepším svědectvím o Beatles; ovlivnila také vizuální podobu skupiny pro příští roky (je např. "autorkou" jejich účesů).
Film režiséra Iaina Softleyho se pokouší zmapovat hamburskou epizodu Beatles v souladu se známými fakty. Hlavní osou vyprávění je trojúhelník Lennon-Kirchherrová-Sutcliffe. Důvodem Stuova postupného odcizování kolegům bylo přátelství s Astrid i konflikty ne zcela disponovaného hudebníka s přáteli. Zakládající člen skupiny, prudce stoupající k popularitě, zvolil raději malířskou kariéru. Vytvořil několik pozoruhodných obrazů, ale v dubnu 1962 náhle zemřel na krvácení do mozku. Vedle snahy postihnout atmosféru vzrůstající beatlemánie, jež na počátku 60. let zachvátila svět, se autoři filmu spolehli na postižení napětí mezi třemi hlavními aktéry; ostatní členové slavné skupiny jsou odsouzeni do rolí pouhých přihrávačů. Ve filmu se naznačuje i Lennonova tajná slabost pro půvabnou fotografku a citové vazby ke Stuovi. Na rozdíl od pouze krásné Sheryl Leeové (Astrid) a od konvenčně "rozhněvaného" Stua v podání Stephena Dorffa je právě ambiciózní sršatý John v zajímavé, byť poněkud sporné interpretaci Iana Harta motorem příběhu. V očividné snaze postihnout tep doby vycházejí tvůrci filmů z poněkud uměle evokované atmosféry pop-artu, z fotografií Kirchherrové a částečně i z filmu Richarda Lestera Perný den. Ve filmu nezazní ani jedna píseň Beatles. Hrají se zde jen písničky jiných autorů, jež měla skupina tehdy na repertoáru. Pro snímek je natočila skupina The Backbeat Band. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (42)
Backbeat Band se mi libil, přestože to nebyla parta, která už měla v hlavě Seržanta Pepře. Děj nepříliš zajímavý a vzrušující, spíš jen takové "hraní si na hraní". Ideově bych navíc vytknul filmu to, že Johna Lennona vyzdvihoval nad ostatní členy Beatles, zvláště Paula McCarthyho, neboť to byl právě on, kdo hrál v jejich vrcholné fázi prim. ()
4,5 Hodně luxusní záležitost. Už jsem kdysi viděl nějakou jinou filmovou verzi stejného příběhu (asi Birth of Beatles), ale tohle bylo mnohem lépe natočené a zajímavější, pokud mi to těch několik let dovolí posoudit :-) Trošku byla škoda, že nezazněly žádné původní písničky, ale zase tolik to nevadilo. Hudební stránka se totiž i tak povedla na jedničku a příběhová jakbysmet. Doufám, že někdy bude natočen i film mapující naopak rozpad Beatles, což by taky mohlo být hodně zajímavý. ()
Čekal jsem film o hudební skupině dyslektických entomologů v Hamburku a dostal jsem film, který je především, co si budeme říkat, o babyface Stu Sutcliffovi (druhá půlka určitě). To mi ale nevadí, i tak se díky skvělému castingu (Gary Bakewell jako McCarney!) a našláplému rokenrolu člověk slušně baví. Když se k tomu přídá pár vtipných momentů ("Vím přesně, co řekne John.") a neodolatelný scouse hochů od řeky Mersey (na dabing zapomeňte), vychází to na slušné čtyři hvězdy. ()
Mladí Beatles ještě před příchodem Richarda Starkeyho, kdy maloval Lennon obrazy a oni hráli po klubech převzaté věci, až prorazili na turné v klubech Hannoveru. DVD: Komentář režiséra a herců, půlhodinový rozhovor s režisérem, 10minutový retrospektivní rozhovor s režisérem a jedním z herců, fotogalerie, vystřižené scény (3 min.), záběry z castingu (7 min.), režisérova textová esej – to vše si užijete jedině, pokud ovládáte severské jazyky nebo angličtinu, české titulky zde nejsou. Film 2/4, Bonusy /4, Zvuk 2/4, Obraz 3/4 ()
Víte ... z mého pohledu to není O NICH ... a o jejich začátcích ... ještě předtím, nežli se jejich sláva dotkla hvězd. Je to O NĚM - o chlápkovi, který se vzdal neurčitého, mlhavého příslibu oné budoucí pomíjivé světské slávy na poli hudebním a pokorně i vzdorně šel za láskou ... a za malováním, neboť obé ho naplňovalo víc. Ten příběh sice disponuje zvláštní avantgardní atmosférou, ale taky je vnitřně rozpolcený - a zároveň i trochu odtažitý. Jakoby mu scházelo cosi osobního, jakoby se bál dát vsázku své srdce, třebaže jeho hlavní protagonista to udělal. Přesto si 4* zaslouží, snad za upřímnou snahu o věrné vyobrazení dráhy létavice, která naplno a jasně zazáří, nežli definitivně pohasne ... s netečnou hloubkou noční oblohy za zády. ()
Galerie (60)
Zajímavosti (14)
- Astrid Kirchherr (Sheryl Lee) ocenila přesnost a detaily svého vztahu se Sutcliffem a Beatles. Film získal další pozitivní ohlasy od Juliana Lennona, Peta Besta a Sutcliffovy sestry Pauline. (sator)
- Beatles se přepravují ve voze Morris Commercial J2. Jedná se o malou dodávku britské firmy Morris Commercial, která jej vyráběla v letech 1956–1967. (sator)
- Stephen Dorff (Stuart Sutcliffe) byl jediný z herců, který skutečně uměl hrát na nástroj jeho filmové postavy (je totiž ve skutečném životě profesionálním muzikantem). Ironií je, že skutečný Stuart zase tak moc dobře na basovou kytaru hrát neuměl, což byl podle pozdějších slov Paula McCartneyho jeden z hlavních důvodů, proč ho chtěl pryč z kapely. (Morien)
Reklama