Režie:
Franklin J. SchaffnerScénář:
Heywood GouldKamera:
Henri DecaëHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Gregory Peck, Laurence Olivier, James Mason, Lilli Palmer, Steve Guttenberg, Denholm Elliott, Rosemary Harris, John Dehner, John Rubinstein, Anne Meara (více)Obsahy(1)
Mladý židovský lovec Barry Kohler kontaktuje svůj velký vzor, Ezru Liebermana. Lieberman je po celém světě známý jako neústupný lovec nacistů. Kohlerovi se podařilo zjistit, že se skupina nacistů vedená dr. Mengelem má sejít na tajném shromáždění v Paraguayi, a informuje o tom Liebermana. Lieberman Kohlera odbude s tím, že ví, že Mengele se v Paraguayi skrývá. Zároveň Kohlera varuje před dalšími kroky, které jsou pro něho nebezpečné. Kohler však varování nebere vážně a pokusí se setkání nacistů nahrát. To se mu sice povede, bohužel je ale při tom odhalen. Mengele Kohlera nechá svými poskoky zabít. Kohlerovu vraždu Lieberman dokonce slyší v telefonu, protože k ní dojde právě ve chvíli, kdy Kohler svoji nahrávku přes telefon Liebermanovi pouští. Lieberman z nahrávky pochopí, že Mengele plánuje zavraždění 94 pětašedesátiletých bývalých státních úředníků během dvou let. Liebermanovi není jasné, proč nacisté plánují takovouto hromadnou vraždu, a začne sbírat informace o podivných úmrtích. Pozůstalé pro mrtvých dokonce sám navštěvuje. Při těchto návštěvách si všimne zvláštního vzhledu synů zavražděných. Vždy se jedná o tmavovlasé chlapce s modrýma očima, kteří jsou svým vzhledem doslova identičtí. Chlapci se chovají panovačně a povýšeně. Lieberman také zjistí, že všichni chlapci byli adoptováni. Adopci zprostředkovala bývalá dozorkyně nacistického koncentračního tábora, Frieda Maloneyová. Lieberman ji navštíví ve vězení, kde se Maloneyová nachází po svém odhalení právě Liebermanem. Maloneyová neochotně přizná, že miminka určená k adopci připlouvala z Brazílie. V té době se k Liebermanově činnosti připojuje mladík David Bennett, člen Organizace mladých Židů. Také on pátrá po okolnostech tajemné smrti Barryho Kohlera. Lieberman navštíví ve vídeňském biologickém ústavu odborníka na klonování a dochází k hrůznému zjištění, že se Mengele snaží naklonovat nového Hitlera. Co však Lieberman neví, je to, že velení nacistické tajné organizace Mengelův projekt ukončilo, a to právě z obav před pátráním Liebermana a jeho možnými kontakty na tajné služby světa. Nicméně Mengele rozhodnutí svých šéfů nemíní respektovat a je odhodlaný v projektu pokračovat dál sám... (TV Prima)
(více)Videa (1)
Recenze (198)
Multiplicity na nacistický způsob z dob, kdy nebylo dilematem zdali, ale koho. Mám rád, když se notoričtí klaďasové zhostí role odporných padouchů (viz. Fonda v Tenkrát na Západě), ovšem Peck byl gentleman až na půdu a dobro mu kouká z očí i když hraje nechvalně známého fanatického doktora s Auschwitz-Birkenau. ()
Pomalejší a dost znepokojující snímek, který ukazuje Gregoryho Pecka (konečně!) v záporné roli, která mu sedne velmi dobře. Proti němu stojí Laurence Olivier a tyto dvě jména sami o sobě znamenají kvalitu, která je v celém filmu patrná. Příběh týká snahy několika bývalých Říšských vysokých důstojníků, obdivovatelů odkazu a osobnosti Adolfa Hitlera, přivést na svět nástupce svého velkého Führera. V tom jim má pomoc Dr. Mengel, který po několika letech konečně očekává výsledky svého mnoho let plánovaného a připravovaného znovu nalezení vůdce. Dr. Mengel v poddání Gregoryho Pecka je opravdu skvělou ukázkou, jak by měl vypadat nacistický vědec, který věří v "nalezení" druhého vůdce. Délka filmu není vůbec na škodu a Franklin J. Shaffner se může ve slabších pasážích spolehnout na skvělé hlavní duo, které hraje naprosto skvěle. ()
Ono by sa dalo povedať, že to nieje snímka pre všetkých, musíte mať naozaj tento štýl filmu radi, inak to pre vás ani nič moc nebude. Takže presne takej skupine ľudí by som to doporučil. Dej celkom odsýpa, ale čo na tom keď finále snímky je už vopred jasné. Ja som od toho až tak nečakal a to bolo podstatné, že moje očakávania boli v podstatne naplnené a nedostavilo sa ani nijaké potešujúce prekvapenie. Je to taká tá jasná priemerná záležitosť. Herci dobrí, ale žiadna extra sláva, rovnako tak ich podané herecké výkony. Príbeh síce celkom kvalita, ale o dialógoch by sa už dalo polemizovať. Hudba ušla ale taká tá nemastná neslaná. Ja som sa miestami nudil, miestami sa mi to naozaj páčilo, sem tam boli hluché miesta. ()
Hoši z Brazílie jsou širší divácké veřejnosti známi jako film, ve kterém si zahrál Gregory Peck svou jedinou zápornou roli. A není to pravda. Záporáka si zde zahrál podruhé (i když naposled). Ten první je v o 32 starším westernu Souboj na slunci, který je dnes poněkud pozapomenutý. Ve své době byl jistě událostí, ovšem léty byl překonán a zestárl. Ze snůšky přehrávajících herců vyčuhoval jediný Gregory Peck svou omračující přesvědčivou kreací a film vytáhl na slušnou úroveň. Sakra, nějak jsem utekl od tématu, zpět k Hochům z Brazílie. Neznám film, který by se mu svým námětem podobal. Je originální od začátku do konce s vynikajícím hereckým obsazením. Již zmíněný Gregory Peck byl v úloze dr. Mengeleho - lidské zrůdy a jedné z nejtemnějších postav historie fascinující a jedná se o jeden z jeho nej výkonů. Nijak za ním nezaostává ani Laurence Olivier v úloze protihráče Ezry Liebermanna. Jediným silnějším nedostatkem je mírná nedotaženost příběhu. Nikdy bych neřekl, že se mi 120 minut bude zdát málo. Co se vůbec stalo s ostatními Mengeleovými posluhovači? Třeba jen čtvrthodinu tomu ještě věnovat mohli. Ale vem to nešť. I s touto pihou jsou Hoši z Brazílie skvělým thrillerem s mrazivým závěrem a druhým nejděsivějším filmovým útokem psů (ten první je z filmu Přichází Satan!). 85%. ()
Prověřený režisér, předloha slavného spisovatele, velká herecká jména, hudba od Pana Skladatele. To zní výborně, že? Jenže od doby vzniku filmu uplynula spousta let, a ve své době nepochybně šokující téma možností klonování lidí už není po Dolly a výzkumech kmenových buněk atd. dostatečně nosné pro pořádný thriller. Nemluvě o tom, že ve filmu opakované "dneska už náckové nikoho nezajímají" je po dalších víc jak třiceti letech ještě pravdivější než tenkrát. Možná až příliš... Nicméně k věci - je to hlavně zásluha herců a režiséra, že přednáška vedená Bruno Ganzem je spolu s němou flashbackovou sekvencí z opuštěné laboratoře nejlepší z celého filmu, a ve své působivosti se blíží třeba takové klasice jako je Dotek Medúzy. Z dnešního pohledu působí řada ostatních scén chabě, přehnaně pateticky nebo přímo směšně - viz třeba Peckovo opakované propagandistické hřímání (BTW podstatně víc než Mengeleho připomíná přímo Hitlera), útok dobrmanů nebo třeba ruční práce na fašounském plese. Sedmdesátiletý Laurence Olivier působí velice sešle (aby také ne, po všech těch zdravotních problémech, kterými si ke stáru prošel), a pro jeho roli je to jen dobře - bohužel o to méně uvěřitelné je fyzicky náročné rozuzlení v Pennsylvánii. Celkově mám dojem, že na papíře to celé muselo působit lépe, a třeba u takové scény na přehradě jsem úplně slyšel šustit stránky. Poslední záběr jsem "viděl" předem, protože Jeremy Black jednak od první scénky působil jako (výtečně) odpudivý rádobynadřazený hajzlík, a druhak přesně takovéhle završení přece má "každý správný" thriller ze sedmdesátek. Takže OK, nebylo to špatné, ale nemám důvod se dívat znovu. Nicméně děkuji, že jsem si mohl opravit svůj historický omyl o barvě očí vůdce "tisíceleté" při maximálně extenzivním výkladu dvanáct let trvající říše;) Takže ode mě 70%. A na závěr, drazí soukmenovci, kvízová otázka - "Doplňte logickou řadu: Ein Volk, ein Reich, ...". V případě jiné odpovědi než "einmal" běžte na pívo a na Spartu a neotravujte na internetu, OK? A ano, můžete si postěžovat strejdovi Adenoidovi Vandasovi, že si z vás negromilci dělají srandu;) White flower vespolek, odchod. ()
Reklama