Režie:
Shekhar KapurScénář:
Michael HirstKamera:
Remi AdefarasinHudba:
David HirschfelderHrají:
Cate Blanchett, Geoffrey Rush, Joseph Fiennes, Christopher Eccleston, Richard Attenborough, Rod Culbertson, Jamie Foreman, Edward Hardwicke, Fanny Ardant (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Do čela Anglie nastoupila po smrti své nevlastní sestry Marie, za jejíž vlády byla pro podezření z podpory protestantského povstání téměř rok vězněna. Když se Alžběta stala královnou, rozpoutá se kolem ní boj o moc, ale také boj o postavení samotné Anglie v okolním světě. Alžběta nechce válčit. Bezpečnost Anglie by nejlépe zajistil její sňatek s některým ze dvou nápadníků - jedním z nich je vdovec po Marii, španělský král, a druhým francouzský vévoda z Anjou. Alžběta sama je ale zamilovaná do Roberta Dudleye, vévody z Leicesteru. Nakonec odmítne oba nápadníky, a když se dozví, že Dudley je ženatý, zavrhne i jeho. Prosadí reformu církve a tím se zbaví politických protivníků a bývalých katolíků, kteří kolaborovali. Nakonec se rozhodne zůstat svobodná a stane se "panenskou královnou". (TV Nova)
(více)Recenze (283)
Není to bez chyb (hlavně děj moc velkou hloubku nevykopal), ale krásný kostýmy, trefná hudba a především skvělý herecký výkony z toho dělaj historickej biják víc než slušnej. A navíc tam hraje Doctor Who a taky Eric Cantona, kterej se tváří stejně ostražitě jako na hřišti ManUnited, takže to blbý být ani nemůže. No a Cate... závěrečná scéna je přesně taková, jaký dnešní filmaři už natočit neuměj. Za mě good. ()
For ME 80% ()
Výborné historické drama. Skvělé herecké výkony, skvělá hudba, zajímavé výtvarné pojetí. A hlavně vůbec ne nudné, jak to u podobných historických spektáklů občas bývá. Jen mi tam neseděl David 007 Craig jako kněz pomsty, však taky špatně skončil :-) ()
Vynikající Cate Blanchet v roli panovnice, která se teprve musí naučit být panovnicí a čelit nebezpečnému spiknutí. Spiknutí proti dívce, která by chtěla žít, milovat a tančit, což jí není umožněno, dívce, která věří v jednotnou víru, dívce, která je neustále zrazována, donucována k politicky výhodným sňatkům a ukvapeným rozhodnutím. Její závěrečná proměna v Alžbětu - královnu, která se oženila se svou zemí je mrazivá, o to víc, že tím odevzdala celý svůj osobní život státu. --- Ač je film po režijní a střihové stránce lehce neohrabaný, skvělá hudba a výborní herci vše spraví. Mimo již zmiňované Cate Blanchet, v jejíž duši zuří války a nepokoje, i Geoffrey Rush jako ten správný politický pletichář a Joseph Fiennes jako jediná královnina láska, okouzlující šlechtic a dvorský sukničkář... Jen tak mimochodem se zde mihne Daniel Craig coby papežův posel.--- Zajímavá lekce z dějin Anglie. ()
Dějiny píšou vítězové, takže spravedliví anglikáni jsou oběti katolických fanatických mordýřů, papež vydává fatwy jako ájatolláh a posílá asasíny jako Hasan as-Sabbáh. Ale první Alžběta řízením osudu přežije mnohá spiknutí a z nerozhodné a rozjívené puberťačky se postupně stává svéhlavou (opak cizohlavosti) a silnou panenskou panovnicí... No, to její panenství je ovšem v uvozovkách, spíš tedy neprovdanou panovnicí. Kdyby se děj filmu soustředil víc na strohá historická fakta než na nejrůznější vztahový telenovelismus a Casselovo šaškování, byl bych ještě spokojenější. Ale jako komorní nehollywoodský nevelkofilm je to slušná práce a Cate je skvělá. ()
Výborně zfilmovaný příběh o začátcích vlády jedné z nejvýzanamnějších panovnic v historii Anglie. Je zde věrohodně vykreslena její trnitá cesta na trůn, boj s katolickou církví i nešťastnný vztah s hrabětem z Leicesteru. Díky tomuto snímku bude mít pro mě navždy královna Alžběta tvář Cate Blanchett a stejně tak si vždy pod jménem zakladatele tajných služeb Walsinghama představím výtečného Geoffreye Rushe. A čert vem to, že první polovina filmu se poněkud vlekla. Tohle historické drama se prostě povedlo. 80% ()
Jeden z těch kvalitnějších a preciznějších historických filmů. Cate Blanchet je jako královna Alžběta perfektní. Dle známé podoby této výjimečné královny si neumím představit jinou herečku, která by ji tak dokonale ztvárnila. O kvalitách filmu lze psát jen kladně. Pokud někdo tvrdí, že je to nuda, tak sice na jednu stranu můžu mírně souhlasit, ale i tak se ptám - co zábavného čekat ve filmu o životě ženy - královny z 15. století, jejíž život byl oddán víře, zemi a lidu?! Film nám ukazuje jednu klíčovou etapu anglické historie a to v naprosto úžasném podání a stylu. ()
Skvělý historický snímek, který mohl být klidně delší a mohl více rozpitvat některé události, protože já bych to určitě vydržel. Cate Blanchett je nejlepší Alžběta 1), jakou jsem kdy ve filmu viděl, Geoffrey Rush je pro Walsinghama, jakého nám tenhle film ukazuje, naprosto ideální volbou, Richard Attenborough či Joseph Fiennes rovněž. Moc se mi líbila příjemná režie, oku lahodící kamera a do uší pěkně hrající hudba a především naprosto bezchybné kostýmy. Skvělé, skvělé, skvělé. ()
Historie mě zajímá, historické filmy už méně. Možná proto jsem nebyla tak "uchvácena", jak jsem čekala. Výborný byl Walsingham v podání Geoffreyho Rushe. ()
Cate Blanchett je coby Elizabeth I. dokonalá. Příběh plný intrik docela obstojný, i když možná mohl být trochu kratší. Vincent Cassell v dámských šatech docela pobaví :-) ()
Píše sa rok Pána 1558. Mária I. Anglická, nasledovníčka jedinej pravej viery zomiera. Na jej miesto nastupuje jej sestra- heretička Alžbeta, ktorá iba zázrakom a vďaka milosti Boha prežila uväznenie v Toweri a dlhé upodozrievanie zo strany katolíckych členov dvora. Alžbeta nastupuje na trón rozvrátenej a slabej krajiny. Nie je to Anglicko, ktoré vládne moriam a ovláda veľkú časť sveta. Skutočnými mocnosťami tých čias sú dve mocné ríše, ktoré k ostrovnému kráľovstvu nie sú vôbec priateľsky naklonené a s ktorými hrozí otvorený konflikt ktorý by mohol mať zničujúce následky. Najväčšiu hrozbu predstavuje Španielsko, ktorému pevnou rukou vládne Filip II. Habsburský, ktorý je tým najzápalistejším ochrancom jedinej pravej viery. Druhou mocnosťou tých čias je Francúzko, večný to rival Anglicka. Samotná krajina je oslabená aj zvnútra, anglikánska cirkev ktorú stvoril Alžbetin otec Henrich VIII. sa ešte nedokázala naplno presadiť a stále musí súperiť s mocným katolicizmom. Hrozia nepokoje, výdatne podporované Rímskou kúriou, ktoré môžu zmiesť mladú kráľovnú buď na popravisko či v lepšom prípade späť do Toweru. Mám rád historické filmy. V mnohých rebríčkoch v danom žánri, ktorými je táto stránka doslova zahltená, sa objavujú na popredných miestach veľkofilmy ako sú Trója, Kráľovstvo nebeské či Alexander. Na jeden z najlepších historických filmov posledného desaťročia sa však často zabúda a tak je myslím načase si ho trocha pripomenúť. Toto upadnutie do zabudnutia je čiastočne pochopiteľné a to aj napriek siedmim nomináciám na Oskara, ktoré si tento film vyslúžil. Totiž Elizabeth neoplýva mohutnými bojovými scénami či stovkami počítačom generovaných trikov. Sila tohto filmu je niekde inde a tento jeho zdroj sa Vám pokúsim odkryť v mojej recenzii. Aj keď si to málokto všimne v tomto filme je obsiahnutý veľký kus života tejto najvýznamnejšej anglickej panovníčky. Totiž, divák má počas celého filmu pocit akoby ubehlo maximálne pár mesiacov, ale v skutočnosti film pokrýva celých 17 rokov od tzv. Wayttovej rebélie (1554) až po tzv. Ridolfiho plán (1571), ktorého cieľom bolo zvrhnute kráľovnej. Film nemá úplne klasickú schému a jeho obsahom je vlastne premena nevinnej a usmievavej Alžbety na ženu, ktorá obetovala všetko svoje osobné šťastie pre blaho svojej krajiny. Tento prerod je vedený viacerými rovinami ktoré sa nakoniec zlejú a vytvoria celkom novú Alžbetu. Od prvého momentu musí budúca kráľovná bojovať o svoj život, najprv musí naliehať na svoju sestru a potom ako kráľovná musí manévrovať medzi dvoma už spomenutými veľmocami tých čias. Prevažná väčšina filmu je venovaná práve týmto hrátkam s ohňom, pričom tieto nebezpečné hry neostávajú bez následkov. Okrem toho vo filme nachádzame líniu lásky z mladosti ktorej sa kráľovná nechce vzdať napriek tomu, že ako Francúzi tak aj Španieli sa ju snažia získať pod čepiec pre svojich favoritov a tým vytvoriť silnú alianciu jeden proti druhému. Vo filme sa popri Alžbete objavujú mnohé historické postavy tej doby, pričom väčšina z nich je voči Alžbete naladená nepriateľsky. Vo filme napríklad môžeme spoznať Marie de Guise, matku známej Márie, kráľovnej Škótskej či neskoršieho Henricha III. Francúzskeho, ktorý sa usiloval o ruku mladej kráľovnej. Výraznú úlohu vo filme zohráva aj Pápežský štát, ktorého vládcom bol v tom období Pius V., pričom značný dôraz je venovaný ním vydanej bule Regnans in Excelsis vďaka ktorej sa stali všetci katolíci potencionálnymi vrahmi kráľovnej a vďaka ktorej boli nasledovníci pravej viery vyňatí spod jej kráľovského majestátu. Treba však poznamenať že vo filme nestretneme ani už spomenutú Máriu Škótsku ani muža za oponou- Filipa II. Španielskeho. Postavy sú vykreslené dostatočne realisticky. Ani jedna nie je vyslovene dobrá a ani jedna nie je vyslovene zlá. Alžbeta samotná je na začiatku nevinná, ale čím viac si človek všíma jej vrtochy a chyby, čím viac si človek uvedomuje jej krvou zaliate ruky, tým viac sa Alžbeta presúva zo sféry dobra do šedého územia, v ktorom sídli aj mnoho jej nepriateľov. Je zaujímavé, že pravdepodobne najsympatickejšou postavou filmu je Sir Francis Walsingham, obdivovateľ Machiavelliho, jeden z otcov modernej špionáže ale aj absolútne chladnokrvný vrah. Réžie filmu sa chopil Ind Shekhar Kapur. Príbeh začiatku vlády Alžbety sa nerozhodol podať nejako historicky presne, ale napriek tomu sa svojím filmom drží aspoň rámcovo niektorých historických faktov a môže svojím podaním vzbudiť v divákovi túžbu zistiť si viac o tomto fascinujúcom období. Shekhar poňal svoje dielo ako relatívne komorný film odohrávajúci sa prevažne na Anglickom kráľovskom dvore ktorý je plný závistlivosti a zrady. Veľkoleposť a pompéznosť prezentuje akurát tak pri častých oslavách, v ostatných momentoch sa krotí, za čím samozrejme môže stáť aj nie príliš vysoký rozpočet ( okolo 25 miliónov dolárov). A rozpočet stojí pravdepodobne aj za absenciou väčších bojových scén. Ale je nutné poznamenať, že väčšine divákov bitky v tomto filme nechýbajú. Kapur urobil totiž niečo skvelé, nechal všetko na fantázii diváka a ten je schopný si uvedomiť strašnú prehru Anglicka vďaka krvavej vode a anglickej krvi na francúzskych farbách hádam lepšie, akoby si ju uvedomil z desaťminútovej bojovej scény. Shekhar si taktiež dal záležať na dialógoch, na ktorých film z veľkej časti stojí. Tie sú svieže, plné mnohých narážok a humoru a dajú sa označiť ako veľmi vydarené. Samozrejme, nie sú dokonalé a hlavne pri tých romantickejších scénach niektoré repliky vyznievajú trocha gýčovito. Na čom sa vo filme príliš nešetrilo sú kostýmy. Tie sú robené podľa vtedajšej módy a niektoré, samozrejme hlavne tie dámske, sú neskutočne krásne a hýria farbami. A sú to vlastne tie najfarebnejšie veci, ktoré uvidí oko diváka od okamžiku korunovácie kráľovnej. Totiž, kým je Alžbeta iba “obyčajná“ žena a trávi svoje voľné chvíle na vidieku je svet okolo nej prežiarený slnkom a jej úsmevom. To sa však postupom času pomaly začína meniť a ku koncu je film tak temný ako samotná duša kráľovnej. A tento prerod na skutočného monarchu je uveriteľný aj vďaka žene, ktorá sa do roly Alžbety neskutočne vžila. Cate Blanchett patrí podľa môjho názoru k najlepším herečkám svojej generácie a je to práve tento film, v ktorom si strihla životnú rolu. Jej prerod z mladého idealistického dievčaťa s pevnou vôľou na nekompromisného panovníka je dokonalý a absolútnu čerešničku na torte predstavuje scéna revirginizácie, ktorá sa navždy vryla do mojej pamäte. Cate vdýchla svojej postave život, dala jej ďalší rozmer a posunula celý film o úroveň vyššie. Za svoju kreáciu si vyslúžila nomináciu na Oscara, ktorého jej vyfúkla Gwineth Paltrow za svoj part vo filme Zamilovaný Shakespeare. Musím priznať, že patrím k tým, ktorí považujú toto rozhodnutie za jednu z najväčších chýb v histórii udeľovania Cien Akadémie. Hocako je podanie Cate Blanchett bravúrne, je tu predsa len niekto, kto ju zatieňuje. Niekto kto sa na tom malom priestore, ktorý dostal dokázal prebojovať až ku hviezdam. A teraz myslím tie, čo v noci jasne žiaria na krásnej nočnej oblohe. Tou osobou je Geoffrey Rush ktorý sa vžil do postavy už spomínaného Sira Francisa Walsinghama. Rush dostal postavu, ktorá málo hovorí ale o to viac za ňu hovoria jej činy. Walsingham vo filme je psom kráľovnej, sleduje ju, stráži ju a chráni. Je jej najvernejším sluhom a jedovatou dýkou, ktorú môže zapichnúť do srdca nepriateľovi. A toto pochopí pri sledovaní filmu každý, napriek tomu minimu priestoru, ktorý je Rushovi poskytnutý. Myslím že to hovorí o jeho výkone dosť a žiadne ďalšie superlatívy by jeho výkon v tomto filme nedokázali náležite vyzdvihnúť. Aj ostatní herci si zaslúžia pochvalu za ich výkony. Španielsky veľvyslanec Alvaro de la Quadra v podaní Jamesa Fraina je tak úlisný a diabolský, až sa máte chuť vstúpiť do služieb Pána polovice sveta. Christopher Eccleston, ktorý si strihol postavu Thomasa Howarda, 4. vojvodu z Norfolku vyžaruje vznešenosť a až chorobnú túžbu po moci. A takto oduševnene by sa dalo pokračovať ďalej, veď so napríklad nespomenul ani výbornú prácu, ktorú odviedol Daniel Craig v úlohe fanatického katolíckeho kňaza. Vlastne v skutočnosti mi v tomto filme nepasoval iba jeden herec a tým je Joseph Fiennes, ktorý stvárnil Roberta Dudleyho, 1. grófa z Leicestru. Nie že by bolo jeho podanie zlé, ale vždy dokonale upravený Fiennes sa do tohto filmu hodil asi tak, ako by sa hodil Hitler medzi nositeľov Nobelovej ceny za mier. Čo na rozdiel od Fiennesa je skvelé je soundtrack k tomuto filmu. Ten zložil Austrálčan David Hirschfelder a dokázal ním bravúrne dokresliť mnohé momenty filmu. Skladby sú orchestrálne, pričom niektoré sú komorné avšak niektorá v sebe majú takú dávku monumentálnosti, až sa divákovi zježia všetky chlpy na tele. Aká škoda že tento soundtrack netróni ani na mojej poličke, ani na mojom hardisku. Ako som už raz napísal, Elizabeth patrí medzi najlepšie historické filmy minimálne posledného desaťročia. A keďže u mňa historické filmy sú na vrchole rebríčka žánrov, tento film sa pohybuje riadne vysoko aj v mojej Topke všetkých čias. Ak Vám teda dodnes tento film unikal, dúfam že po tomto komente po ňom rýchlo siahnete. Verte mi, je skvelé sa dostať pod vládu tejto kráľovnej. () (méně) (více)
Královna Alžběta v X-tém podání opět nezklamala a snímek se mi zalíbil. Už jsem viděl tolik mnoho verzí a i tato byla velice vydařená. ()
,,...VYDALA SOM SA ZA ANGLICKO." __ Veľmi slušne odvedený počin, ktorý bol konkurenciou k Zamilovanému Shakespearovi, kde si taktiež zahrali Joseph Fiennes a Geoffrey Rush. Na margo týchto dvoch filmov a Fiennesa neskôr Rush poznamenal: ,,On dostal sex s Gwyneth Paltrow a Cate Blanchett, kým všetko, čo som dostal ja, bola nominácia na Oscara (Zamilovaný Shakespeare)."... Mne osobne sa však Rushov výkon viacej páčil v Alžbete, kde pôsobil veľmi tajomne, zároveň však až démonicky vznešene. Rovnako tak sa mi ,,Alžbeta" páčila viacej ako komickejšie založený ,,Shakespeare In Love", i keď sa tu našlo niekoľko hluchých miest, čo je však vykompenzované tým, akú ku koncu naberá naberá celá snímka šťavu. Pochvalu posielam aj skvelej kamere, ktorá dokonale využíva všetky priestorové možnosti snímania. O hereckom prejave Cate Blanchett sa snáď ani netreba baviť a záverečná scéna, keď usadá na trón a do toho hrá Mozartovo Requiem je nezabudnuteľná. ()
Vcelku kvalitný film s nádhernou Cate Blanchet, ktorý je však občas mierne naťahovaný. ()
Cate Blanchett s porcelánově bílou tváří není krásná ale má něco do sebe,fakt jsem jí tu postavu věřil se vším všudy,skoro by se chtělo říct one woman show ale bez G.Rushe by to byl o dost slabší zážitek(i když pravda on není woman)--opravdu si neopovažuji tvrdit jak moc se tvůrci pravdivě drží historických faktů a na kolik zachytili ty nejvýznamnější okamžiky života Elizabeth--Jako historický film 90%,co se týče filmů všeobecně 75%.. ()
Velký, nádherný film s duší a srdcem. Evokuje obraz své doby, barvy, pach staletých paláců, anglického léta i krve prolité pro lidské představy o jednom Bohu. A vše, z čeho se zrodil obraz Panenské královny. ()
Tahle role se ke Cate Blanchett skutečně hodí. I jako královna elfů byla přesvědčující. Celkově herecké obsazení naznačuje, že se jedná o film nadstandardní. ()
Tak od tohohle jsem očekával moc. A to byl asi kámen úrazu. Cate je nejlepší herečka minimálně současnosti a Geofrey je taky dobrý herec. Navíc jsem viděl Zlatý věk, který mě sice taky zklamal, ale na druhou stranu se tam Cate Blanchet tak předvedla a všichni říkali, že oproti jedničce je pro ně dvojka zklamáním, že jsem opravdu doufal megahit. Prakticky je to solidně odehrané, ale emocemi to šlo totálně mimo mě. Dojímavá je akorát závěrečná přeměna Alžběty. A ta je zase extrémně emocionálně silná. Ale na čtyři to nestačí. ()
Dle mého názoru jeden z nejsilnějších a nejemotivnějších britských historických filmů. Vzestup ostrovního impéria v překrásných obrazech je velkým citovým hnutím mého srdce. Nejen závěrečných pět minut tohoto filmového zážitku, ale i další skvělé scény mne přivádí k pokloně úžasné Cate Blanchett, skvělému Geoffreyi Rushovi i tvůrcům téhle úžasné dvudílné epopeje. "I am married to England.". ()
O Alžbětě I. bylo již natočeno mnoho filmů a stále je to lákavé téma pro filmové režiséry. Bylo to krásně zpracované, nádherné kostýmy, jenže to byla pouze část jejího života. Ve filmu "Panenská královna" je lépe podán celý život Alžběty I., a též se mi zdá, (ačkoliv CATE BLANCHETT byla výborná), že Anne-Marie DUFF je přesvědčivější královna té doby. Jinak samozřejmě herecké výkony v tomto hodnoceném filmu byly na vysoké úrovni (Geoffrey Rush, Joseph Fiennes atd.). ()
Reklama