Režie:
Andrew V. McLaglenScénář:
Reginald RoseKamera:
Jack HildyardHudba:
Roy BuddHrají:
Richard Burton, Roger Moore, Richard Harris, Hardy Krüger, Stewart Granger, John Kani, Winston Ntshona, Frank Finlay, David Ladd, Barry Foster, Ronald Fraser (více)Obsahy(1)
Skupina dobrovolných žoldáků získává kontrakt na akci, která má vést ke svržení krutého diktátora jedné země střední Afriky. Jejich úkolem je vysvobodit vážně nemocného vůdce opozice. Během akce ovšem dojde k dohodě mezi diktátorem a zadavatelem úkolu a komando je ponecháno na pospas vlastnímu osudu... (Vapet Production)
Videa (1)
Recenze (71)
Určitě zajímavý film odehrávající se za druhé světové války plný té doby známých hereckých hvězd, jenže jak se to občas stává, slavné jméno nedělá slavný film a stejně je to zde u Divokých hus. Na filmu je znát fakt, že se strašně táhne, i když v půlce se trošku rozjede. Dopracovat se k půlce ale už dá docela zabrat, přitom myšlenka zas tak zlá není, jen to zpracování trošku tápe, čemuž určitě dosvědčuje fakt, že se ve filmu hodně kecá, což v takovémto filmu dvakrát nepotěší. Kvalitka mohla být daleko vyšší než to ve skutečnosti dopadlo, takhle je to průměrný rádoby akčňák, který se ale snaží letmo vyvyšovat známá herecká jména, ale stejně do kvality mají daleko. ()
Znamenitý akční film. Skupina žoldáků je ponechána vlastnímu osudu uprostřed Afriky, vláčí sebou nemocného opozičního vůdce a proti nim stojí celá armáda. Co potěšilo byla brutálnost a nekorektnost filmu, který se nedívá stranou - ohořelé mrtvoly při znamenitém útoku stíhačky na most, detailní podříznutí hrdla, Roger Moore donutí dealera předávkovat se heroinem atd. Herci odvádějí svůj standard, Richrad Burton ve vyloženě akční roli potěšil. Nelekněte se, že vám to ze začátku připomene bondovky - na titulcích dělal Maurice Binder, nechybí ani titulní song, střihačem byl John Glen (režisér posledních tří moorovek a obou daltonovek) a výtvarník Syd Cain stojí jako výpravčí za conneryovkami. Pokud na Divoké Husy narazíte, rozhodně doporučuji... Už jen pro to, že kill count činí něco přes 200 lidí :-) V roce 1985 vzniklo pokračování, kde žoldáci mají osvobodit nacistického pohlavára Rudolfa Hesse (Laurence Olivier!!). Nebylo však příliš úspěšné, už jen z toho důvodu, že Burton zemřel rok předtím. ()
Svou chválou bych jen kopíroval některé zdejší komentáře (Pohrobek, Woody, Javert, Saccard), tak jen dodám, že mne příjemně překvapila skutečnost, že ve snímku věnovaném žoldákům na africké půdě se mihlo poměrně dost pozitivních myšlenek a dialog mezi Limbanim a jeho jihoafrickým "soumarem" měl opravdu hlavu a patu. ()
Tak tohle bylo za 3 s odřenejma ušima. Prostě zlatá osmdesátá, akčňák jak z učebnice. Bohužel se nejedná o ojedinělé dílko s takovým námětem (včetně aktu pomsty). Zde to naštěstí táhne ústřední herecká čtveřice es, která s najmutou partou maníků, kterou sami vycvičili zachraňuje v jedné ze středoafrických republik vězněného a nemocného vůdce opozice. Diktátor věznící vůdce opozice se mezitím spolčí s investorem akce a komandu začíná problém. Nemá se jak dostat z Afriky. Nepřátel přibývá, střeliva ubývá i členů komanda a přibývají i ranění.... Už od prvopočátku jsem vytušil konec, bylo to moc okaté. Ale dobrý... ()
Divoké husy mají všechno (dobré), co si vybavím pod pojmem "poctivý akčňák ze staré školy". Mohutné akční scény, nešetřící kulkami, výbuchy ani mrtvolami; někompromisně drsné, charizmatické a ukázkově čestné hrdiny i chytlavý příběh o boji dobra se zlem, který v tomto případě vůbec není béčkově trapný a primitivní. Zejména závěr je hodně neklasický a nepředvídatelný. Navíc tu nejde jen o tu akci a i první (neakční) polovina, v níž se seznamujeme s postavami a budujeme si k nim vztah, je hodně poutavá. Velká spokojenost a 85% ()
Galerie (37)
Zajímavosti (21)
- ve filmu jsou pouze 2 ženy, které mají mluvící role. (Caaslav)
- Peter Hain, který se v roce 1991 dostal do britského parlamentu a od roku 2003 působil v Britské vládě, byl jedním z hlavních organizátorů protestů proti uvedení tohoto filmu v Londýně. (Caaslav)
- Michael Caine odmítl roli kapitána Janderse, kvůli situování natáčení do Jihoafrické republiky, kde byla uplatňována politika Apartheidu. (Caaslav)
Reklama