Režie:
Julius ŠevčíkKamera:
Martin ŠtrbaHrají:
Karel Roden, Hanns Zischler, Arly Jover, Oldřich Kaiser, Paul Nicholas, Milton Welsh, Dermot Crowley, Tim Preece, Gina Bramhill, James Flynn, Emília Vášáryová (více)Obsahy(1)
Prožil život bohéma, miloval ženy, hudbu, velká gesta. V jeho srdci bojovala nespoutanost extravagantního umělce s povinností a morálkou úředníka, diplomata. Velkou část života procestoval, ale nikdy nezapomněl na zemi, z níž pocházel, na republiku, kterou založil jeho otec Tomáš Garrigue. Smrt Jana Masaryka je dodnes zahalena tajemstvím. Mnohá tajemství se však skrývají i v jeho životě! Dramatický příběh, věnovaný osudům velvyslance a pozdějšího československého ministra zahraničí, Jana Masaryka, se vrací do doby těsně před druhou světovou válkou. Ve třicátých letech vrcholí Masarykova diplomatická kariéra, kterou tráví převážně ve Velké Británii, kde se snaží dostat světové mocnosti na stranu Československa. Muž, oceňovaný jako brilantní řečník, zábavný společník a milovník života, má však i svou temnou stránku. Masaryk hledá únik před svým jménem, před odpovědností i před sebou samým v hýřivém životě, alkoholu a drogách, ale také v neustálém sebetrýznění. Tehdejší velvyslanec v Londýně se najednou ztrácí z veřejného života. Přerušuje kontakt s politickými kolegy i s přáteli. Na několik měsíců mizí, kamsi do Ameriky... Na pozadí historických událostí se odehrává napínavý životní příběh okouzlujícího, ale nevyrovnaného, sebedestruktivního muže a jeho marného boje o budoucnost vlastní země. (Bioscop)
(více)Recenze (536)
Po pár dnech snižuji o hvězdičku Řemeslně velmi dobře zvládnutý film, výborný výkon Karla Rodena, to je bez debat. Nesedla mi však tady přílišná fantazie ve zobrazení událostí z Masarykova soukromého života. Celá ta linka s psychiatrickou léčebnou a sympatickým vedoucím lékařem, homosexuálem, vyštvaným z nacistického Německa mi tady přišla příliš moc jako na současnou společenskou objednávku. Člověk, který není zrovna podrobně zasvěcen do okolností tehdejších politických vyjednávání, pak musí tápat i v této linii, uvažovat na tím, co je skutečnost, co fantazie, což je u tak důležitých událostí z našich nedávných dějin škoda. ()
Masaryka určitě řadím k těm lepším filmům, které u nás za poslední roky vznikly. Pokud beru film čistě jako rekapitulaci historických momentů předcházející druhé světové válce, pak nemám moc co vytknout, ačkoliv nemůžu posoudit, zda vše faktograficky do puntíku sedí. Pokud bych to bral z filmového hlediska, tak zde chybí gradace a zásadní momenty, které by si divák zapamatoval. Jak v Masarykově osobní, tak i politicko-diplomatické lince se scénář pohybuje víceméně pouze po povrchu a mám takový pocit, že nezaujatí diváci se v obou linkách budou ztrácet. Avšak palec nahoru scénáristům za to, že Masaryka nelíčí patrioticky jako modelového hrdinu, ale jako muže dvou tváří. 70% ()
Pokud se jedná o linii politickou, tak si Masaryk zaslouží jedničku. Jedná se sice o obecně známá fakta, ale Ševčíkovi se je podařilo natolik zdramatizovat, že jsem si užíval každý okamžik, ať už se jde třeba o jednání s Henleinem, rozhovory s Benešem či setkání s Chamberlainem. Vydařila se i mobilizace a potěší i takové drobnosti, jako Henleinovo cucání citrónů. A samozřejmě se celkem záhy dostaví i ta dědičná nasranost na tzv. spojence. Jakmile se ale děj přesune do sanatoria, začne to trochu kulhat. Ten záměr střídavě promítat Masaryka-diplomata a Masaryka-psychicky narušeného člověka a pak si z nich obou udělat dohromady výtah, to do určité míry vyšlo, ale nemůžu si pomoct, momenty z blázince mi přišly místy příliš vykalkulované. Naštěstí tu byl Roden, který drtivou většinu slabých míst dokázal suverénně pokrýt a nejmenší námitky nemám ani proti hercům ve vedlejších rolích, přičemž nelze nezmínit Oldřicha Kaisera, který překvapil jako prezident Beneš. Velká spokojenost. 85% ()
Jan Masaryk byl docela komplikovaná osoba, která to neměla jednoduché, jakož to nositel velkého jména. Celý film popisuje události před začátkem války, situaci Československa a bohémský život, vlastenectví Masaryka. Právě v tom je ten největší zádrhel, neboť se jedná pouze o popis historických faktů, místo nějakého strhujícího a zajímavého příběhu o Masarykovi. Tvůrci se snaží některé zásadní pasáže epicky vygradovat, ale marně a někdy to působí komicky. Rodenovi role sedla na míru a tradičně podává výborný výkon. Ostatní postavy tolik prostoru nedostávají nebo se pouze mihnou v některých okamžicích, a proto není prostor pro silné drama. Určitě se jedná o precizně zvládnutý životopis na české poměry, ale takový Anthropoid, který byl nedávno uveden, mě dokázal strhnout více.......6/10 ()
Poměrně zajímavý snímek, přestože je v něm zjevně nemálo fikce a také přinejmenším sporných interpretací. Překvapivě totiž nejde ani tak o příběh diplomata, nebo dokonce prominentního pacienta, jehož osud je spíše využit jako prostředník pro vyprávění událostí, které jsou naprosto zásadní součástí československých, ba dokonce evropských dějin. Technická úroveň je opravdu vysoká, stejně jako ta herecká, obě dějové linie mají své silné okamžiky, přeskakování v čase nepůsobí nijak zvlášť rušivě, nicméně ani tak se strhující drama bohužel nekoná. Možná by tak paradoxně bylo opravdu lepší zkusit natočit skutečný životopisný film, v němž by hlavní role připadla osobnosti a nikoli událostem. 70 % ()
Kvalitní zpracování mnohdy na světové úrovni, dobré herecké výkony (i když Rodenovi často není rozumět) nebo pro našince mimořádně citlivé téma, to vše by mohlo svádět k udělení vyššího, nežli objektivně reálného hodnocení. Já se ale zviklat nenechám, a to právě kvůli tématu, u jehož závažnosti by přece neměly vůbec nebo jenom minimálně figurovat hluché pasáže. Jenže těch je většina a několik silných momentů na rozporuplném zážitku nic moc nemění. Je to škoda, bylo zde zaděláno na pamětihodný filmový pecen. Kvásek ale nakonec dostatečně nevzešel. ()
I když je to taková nuda, vesměs dělaná jen naoko, člověk si říká, že se alespoň něco dozví o této periodě českých dějin a životě Jana Masaryka. Jenže potom se podívá, že půlka věcí je vymyšlená, posunutá atd. Takže ten film je ještě navíc blábol. Paráda. ()
Dal bych o hvězdu víc, ale opravdu mi hodně vadí ty historické nesmysly, které ve filmu jsou. A pokud to má být snímek „volně na motivy skutečných událostí,” pak se nabízí otázka, co v něm je vlastně pravda, a zda o něm lze skutečně mluvit jako o filmu životopisném. Snad si podle něj nebudou děti dělat přípravu do školy… ()
Trailer mě hodně odrazoval, vypadalo to jako Velký Gatsby z české historie. Naštěstí byly mé obavy zbytečné. Masaryk velmi cenným až dokumentárním pohledem popisuje politické pozadí událostí kolem Mnichovské zrady. U českým snímků mi často vadí amatérská kamera, zde je na světové úrovni, herecké výkony Rodena a Kaisera jsou ohromující. Jestli to bude zajímat někoho z venčí, to nevím, ale to neřeším. ()
Když jsem viděl TGM na smrtelné loži, byl jsem zprvu trochu zaražený. Jsem jeden z těch diváků, co si o filmech dopředu moc informací nezjišťují, raději jdou do nich naslepo a tak jsem v kontextu názvu logicky čekal životopisný film o tatíčkovi zakladateli. Synátor Jenda se ale nakonec ukázal jako neméně zajímavá postava, o které se přeci jen v hodinách dějepisu zas až tolik nemluví a krom jeho dosud nevyjasněného osudu jsem o něm ani příliš věcí nevěděl. Film navíc zobrazuje události, které sice na filmovém plátně nejsou nic vyloženě neprozkoumaného, ale ukazuje je z úhlu pohledu, který rozhodně dosud k vidění nebyl a, minimálně pro Čecha, je imo i velice zajímavý. A mimo to všechno je to překvapivě technicky fakt dost dobrej film s vysokými produkčními kvalitami a za mě jmenovitě výbornou kamerou a líbivým, leč nepříliš originálním, soundtrackem. ()
Jan Masaryk mi moc neříkal....prostě syn velkého T.G.M. Teď už vím, že Jan Masaryk byl rozervaný člověk, který miloval svou vlast. Bylo mi ho líto, jeho útěk a uzavření se do léčebny, chápu. Nicméně, a to je zvláštní, protože v otázce Mnichova jsem vždycky měla jasno (křivda a zrada), tak teď jsem si říkala, že se vlastně dal pochopit postoj Británie a Francie (obětování malé země pro velký mír). Sice všichni víme, že to bylo k hovnu, a měli rovnou začít bojovat....ale po bitvě je každý generál. Co tedy s Masarykem? Velkolepý snímek, který se zpracováním tváří skutečně světově, Roden mě přesvědčil, jenže nemůžu říct, že je to úplně TO ono. Snad jen stojí za myšlenku, jestli by nebylo fajn, začít milovat svou vlast, jako to uměl on. *Na moje poměry vážný komentář...odlehčíme - PRD. ()
Jan Masaryk byl bezesporu výjimečná a charismatická osobnost se srdcem patriota v hrudi. Jeho duševní rozpoložení či zdraví ponechávám bez komentáře tak, jak nám jej tvůrci předestřeli, pro mě byla forma vyprávění srozumitelná a bezproblémově vstřebatelná. Vyhrocená politická situace těsně před vypuknutím druhé světové války spolu s osudem našeho velvyslance v Londýně je nepochybně látka, která za filmové zpracování stojí a v tomto případě patří všem tvůrcům poděkování a poklona. Douška na závěr – Karel Roden, Oldřich Kaiser, Emília Vášáryová jsou bezchybní, jejich herecké kreace mi vždy zas a znova vyrazí dech a já jen zašeptám – bylo mi potěšením Vás sledovat.. ()
Velmi zajímavě natočený film, jenž se nemusí a nebude líbit všem. Velkou oporu má ve skvělém Rodenovi a skvelych kostýmech, kdy atmosféra těch let přímo žije. Největší slabinou jsou však dle mého scény v blázinci. Ač jsou zajímavě natočené, tak jsou zbytečné a hlavně předvídatelné a chtěli by trochu více pokrátit. A naopak bych přidal ještě více politiky. Politika a situace Československa a předválečné Evropy je zde ukázaná velmi zajímavě. Jen škoda značných historických nepřesností, které film značně srážejí. Jsem však rád, že jsou dialogy v jazycích v kterých mají být (narozdíl od Anthropoidu). Konec mohl být ukončen trochu dříve a zbytek bych dal do druhého dílu, který by k tomuto filmu seděl. Karel Roden byl výborný, bez něj by film byl poloviční, ale i ostatní herci, zvláště Kaiser, byli výborní. Hudba, ač se povedla, mohla být více upozaděna...60%. ()
Cinema City Anděl - Jojo, ten Masaryk...Snad nejdiskutovanější film v naší ČR za poslední čtvrt rok - nominace na Českého lva za pět minut dvanáct, výhra 12 Českých lvů, Roden ztvárňující historickou postavu, Kaiser se konečně dočkal ocenění, mladý režisér Ševčík, atd. Bylo toho zkrátka hodně, a tak jsem si chtěl samozřejmě udělat obrázek sám. Musím říct, že to nebylo vůbec zle natočeno a podáno. Po těch technických stránkách (kamera, zvuk, střih, atd.) nemám výhrad. Zejména to bylo hodně vlastenecké, a to si myslím, že Češi mají rádi. Na druhou stranu tomu paradoxně mohla ta mediální smršť uškodit. Protože lidi čekali naprostou bombu, která si odnesla rekordní počet Lvů, ale úplná bomba to alespoň z mého pohledu nebyla. Nenajdu zatím To, co bych změnil, co bylo špatně, nebo co bych doplnil, zkrátka to hodnotím solidními 4 hvězdičkami, ale na úplný vrchol to u mě nedosáhlo. 72% (with J.) ()
Vím, že 5 hvězdiček je tak trochu úlet. Ale sám před sebou si je jsem schopen úplně v pohodě obhájit. Tak za prvé. Mám rád politiku, zákulisní hry, chytré dialogy. Rád ve filmech vidím hýbat se dějiny. A toho je v Masarykovi dost. Kdo tady bude vidět nudné dvouhodinové tlachaní, já si užil nervydrásající drámo. Za druhé, jak nechodím do kina na české filmy, netušil jsem, že už u nás jde dosáhnout produkční a prostrpoduční kvality světového filmu. Teda, ona to není nějaká přehlídka triků a výbuchu, takže k tomu nepotřebujete armádu A+ grafiků, ale i tak. Ten film vypadá jak historické drama z dílen za mořem. Fakt mě bavilo na to koukat. Skvěle udělané interiéry, ještě lépe vybrané exteriéry. Hodně tomu zahraničnímu feelingu pomáhá i všude přítomná angličtina. No a za třetí, Roden prostě na výbornou. Stejně jako Kaiser a ostatní. Všechno jsem jim věřím. Jedinou kaňkou tak zůstává zřejmě jakási historická nepřesnost. Nevím, nejsem na tuhle dobu odborník, spíše jsem někde zahlédl několik rozporů. To mě teda trochu štve, pravda. Na druhou stranu, je to prostě dramatický film a pro ty je často potřeba látku trochu zohnout. Scénáře si taky upravují knižní předlohy. Asi tak jsem schopen žít s tím, když si scénarista trochu ohne i historii. Do určité míry samozřejmě. Každopádně, pro mě to na těch pět hvězd prostě je. ()
Jeden z nejlepších filmů, který česko-slovenská produkce za poslední dlouhé roky přivedla na svět. I když začátek je krkolomný, pak se situace ustálí a několikrát jsem si z podlahy zvedal padlou bradu. Karel Roden je pan Herec, to už víme dávno, a tak jsem na konci párkrát potlačil slzu a zalitoval, že tvůrci nedali více prostoru Oldřichu Kaiserovi coby prezidentu Benešovi. Rozhovory Beneš x Masaryk jsou totiž něco, co mohlo film posunout ještě trochu výš, mělo jich být více a měly být delší. Třeba vyjde nějaký Director's cut, kdo ví.. Bez skrupulí bych ho zařadil jako povinný na školách. Děsí mě zároveň, o kolik podstatných informací jsem byl na škole ochuzen. Pohled na politiku Británie a Francie se hned o něco změní.. ()
Neskutečné, jak o osudech celého světa rozhoduje pár lidi...Ono z pohledu dneška se dobře píše takový scénář a vytvoří se tím tak působivá podívaná, ale tehdy to musel být opravdu záhul...I ti politici tenkrát možná vnitřně řešili jiné věci než dnes...Film Masaryk dobře vystihuje tu předválečnou atmosféru a náladu při vyjednávání s Francií a Velkou Británií...Roden a (překvapivě) Kaiser v rolích šitých na míru...Sic nevím, kolik z příběhu Jana Masaryka, je smyšlené, ale když jsem před filmem vůbec neznal jeho postavu, tak film mi dal zase o něco větší přehled...Jsem rád, že tvůrci nechali herce mluvit jejich vlastním anglickým akcentem, scénografie a vůbec řemeslo zvládl tým dokonale...A jestli film zasluhuje ocenění nejlepšího filmu v roce 2016?? Když to porovnám s ostatními viděnými kandidáty, tak asi ano...Kdyby kandidoval v tomto roce, zřejmě by to tak jednoznačné nebylo...Uvidíme.. ()
Po mnoha zklamáních s českými filmy z poslední doby jsem šla do kina nepříliš nadšená. A ještě Český lev, že ano, komu-čemu ho zase dali ... Ale zklamání se nekonalo, film se mi líbil a dá se přirovnat k podobným filmům světové provenience. Takže ano, gratuluji začínajícímu režisérovi J. Ševčíkovi a přeji mu hodně dalších dobrých filmů. Film Masaryk asi není pro každého diváka, žádná velká akce ani krveprolití se nekoná. Je to hluboká sonda do psychiky muže, který nesl velké jméno a od kterého všichni hodně očekávali. Jenže doba od vlády jeho otce se zásadně změnila a svět už nebyl v situaci, kdy srazil na kolena poraženou největší evropskou mocnost a dělil se o kořist. Evropská mocnost se znovu postavila na nohy a světoví politici, místo aby ji drželi zkrátka, chtěli s ní mít podíl na nové kořisti. A Jan Masaryk to, ve jménu svého otce, nechtěl dopustit. ()
Nic od tohohle filmu nečekejte, přestože je na míle vzdálený od současného dna české kinematografie. Čeští lvi jsou tady vyloženě slušivým kabátem, pod ním se však skrývá prázdno. Pořád přemýšlím nad tím, kde se ta ocenění vlastně vzala a ne a ne mě nic napadnout. A to byla zatím jenom první část filmu... Díky tomuhle filmu je moje důvěra v České lvy snad ještě nižší než důvěra v Oscary. EDIT: Druhá půlka sice byla o trochu lepší, ale výsledný dojem zůstává stejný. 6/10 ()
,,Jsem z Československa." ,,Kde to je?" ,,V Německu." Ze záplavy Lvů, které Masaryk obdržel, mi připadá nejzaslouženější ten za scénář. Dialogy jsou jiskřivé, velmi slušně napsané (i zahrané) - příkladem může být skvělý dialog Beneše s Masarykem na pláži. Oběma pánům v tu chvíli rozumíte a oba vás zároveň tak trochu štvou. Film umně balancuje mezi souzením ,,spratka schizofrenika, špatně zvládajícího své emoce" a vyzdvihováním ,,skutečného hrdiny československých dějin". Tvůrci se nebojí být patetičtí (repliky jako ,,Historie nás odsoudí!" vyvolávaly u části publika výbuchy smíchu), což je v bezbožném a věčně všechno ironizujícím Česku téměř nevídané. Takto silné téma to ale podle mě snese. Historické události jsou trochu zatraktivněny, ale nejsou vyloženě překrouceny (jak potvrdil historik Pavel Kosatík v debatě po filmu). Podařilo se vychytat, že je to film efektní, ale nikoli bulvární nebo povrchní (nezapomenutelný je např. obraz Masaryka jak šňupe koks bankovkou, na níž je obrázek jeho otce). Donutí nás o tématu přemýšlet. Trochu jinak, než Zelenka ve Ztracených v Mnichově, ale přeci. A technická stránka filmu je bravurní. ()
Reklama