Režie:
Julius ŠevčíkKamera:
Martin ŠtrbaHrají:
Karel Roden, Hanns Zischler, Arly Jover, Oldřich Kaiser, Paul Nicholas, Milton Welsh, Dermot Crowley, Tim Preece, Gina Bramhill, James Flynn, Emília Vášáryová (více)Obsahy(1)
Prožil život bohéma, miloval ženy, hudbu, velká gesta. V jeho srdci bojovala nespoutanost extravagantního umělce s povinností a morálkou úředníka, diplomata. Velkou část života procestoval, ale nikdy nezapomněl na zemi, z níž pocházel, na republiku, kterou založil jeho otec Tomáš Garrigue. Smrt Jana Masaryka je dodnes zahalena tajemstvím. Mnohá tajemství se však skrývají i v jeho životě! Dramatický příběh, věnovaný osudům velvyslance a pozdějšího československého ministra zahraničí, Jana Masaryka, se vrací do doby těsně před druhou světovou válkou. Ve třicátých letech vrcholí Masarykova diplomatická kariéra, kterou tráví převážně ve Velké Británii, kde se snaží dostat světové mocnosti na stranu Československa. Muž, oceňovaný jako brilantní řečník, zábavný společník a milovník života, má však i svou temnou stránku. Masaryk hledá únik před svým jménem, před odpovědností i před sebou samým v hýřivém životě, alkoholu a drogách, ale také v neustálém sebetrýznění. Tehdejší velvyslanec v Londýně se najednou ztrácí z veřejného života. Přerušuje kontakt s politickými kolegy i s přáteli. Na několik měsíců mizí, kamsi do Ameriky... Na pozadí historických událostí se odehrává napínavý životní příběh okouzlujícího, ale nevyrovnaného, sebedestruktivního muže a jeho marného boje o budoucnost vlastní země. (Bioscop)
(více)Recenze (537)
Stopáž filmu mohla být poloviční. Je to film o diplomacii takže se dalo čekat že to bude velmi upovídané, ale proč je tam navíc tolik prázdných záběrů které zpomalují už tak líné tempo? Připadá mi že tvůrci neměli úplně jasno co natáčí, jestli biografii nebo pohlednici od moře. Některé rozhovory jsou několikrát prolnuté záběrem na moře nebo město, což rozhodně nepřispívá vtáhnutí do děje ani zájmu o tomto co se zrovna probírá. Hype machine jede naplno, ale čelist vám z toho v kině nespadne. Masaryk je dvě hodiny nastavovaná kaše a lví strategie vyšla. Film obstál ve slabé konkurenci roku 2016, s tím co se chystá na 2017 by to měl těžší. ()
Dvanáct Českých lvů ?! První půlhodina je velice nudná, stále čekáte na vygradování příběhu a ono nic moc, druhá polovina je o něco lepší. Výprava a hudba velice dobré, herci celkem také, ale stále marně hledám v Karlu Rodenovi Jana Masaryka a nenalézám, opět je to typický Karel Roden. Sice je jeho výkon výborně hodnocen, ale vítězí jeho silné osobní charizma.Škoda. Hvězda dolů za zkreslování faktů. ()
Nudný, roztříštěný paskvil, který deformuje historickou skutečnost. Absence odborných konzultací je zřejmá. Československo v roce 1938 velvyslance nemělo. Beneš ani vláda nesídlili v Rudolfinu. Beneš na podzim 1938 nepromlouval k lidem z balkonu Rudolfina, kde se tehdy nic zásadního v tehdejší krizi neprojednávalo. Henlein neuměl česky, stejně jako Masaryk neuměl francouzsky. Henlein svému kamarádovi z hnutí vyká, což je nesmysl, neboť si všichni tykali. Tzv. kauza objednaného ultimata je naprostý nonsens, který již byl vědeckými kapacitami zcela vyvrácen. Film špiní jen Beneše a viní ho zcela za Mnichov. Další souvislosti jako postoj politických stran a vlády je zcela ignorován, ČSR nebyl totalitní stát, aby o všem rozhodoval prezident. Mezinárodní rozměr mnichovských událostí je upozaďován. Role Masaryka v zářijové krizi je zcela přeceněná. Vzájemné napětí mezi Benešem a Masarykem je absurdní. Na závěr jsme se dozvěděli, že Masaryk byl v poválečné vládě ministrem zahraničí. Každé malé dítě ví, že jím byl již od roku 1940. Jenže to by se musel přiznat lepší vztah k Benešovi a jejich vzájemná spolupráce v exilu a to se tvůrcům evidentně nechtělo. Jediné pozitivum lze spatřovat ve skutečnosti, že film alespoň ukazuje težký boj Masaryka s duševní nemocí. To byla věc, o níž se veřejně dosud příliš nemluvilo. Suma sumárum jedná se o film zcela průměrný, který svojí prací s fakty zcela směřuje k manipulaci a zkreslování čs. historie. ()
Trestuhodně nevyužitá příležitost natočit konečně "světový" film o velké osobnosti našich nedávných dějin. Technicky dobrá kamera, kostýmy, lokace a hlavně výborní herci, jenže ani to automaticky neznamená že film diváka zaujme, nedejbože strhne. Nestačí mít po ruce velké peníze, herce a zajímavý námět, ale víc myslet na diváka, jinak řečeno chybí tu kvalitní scénáristé. Emoce které očekáváme že v nás tento film probudí se skoro nenaplní (mobilizace). To o co se snaží tento film se povedlo snad naposledy ve filmu Tmavomodrý svět od Jana Svěráka. Takto se naplňuje hláška která zazněla ve filmu a dá se přirovnat k rozsudku o naší filmové tvorbě za posledních dvacet let... "Československo? Kde to je? ......To je v Německu." Jinak řečeno - tváříme se světově, ale nikdo nám to nebaští, včetně nás samých. Škoda velká škoda. ()
Trochu jsem postrádal větší emoční přepětí scén. Když si Masaryk dává lajnu koksu, vypadá to spíš jako konzumování základní suroviny k jeho přežití než nějaký stimul. ()
O nás bez nás? xxxx S námi o Evropě? Bořit několika generační mýty je vždycky těžké. Tento snímek našel odvahu ukázat, jaké byly geopolitické priority zakladatelů našeho státu. Film není dějepis, tak jako život není dějepis. Můžete si vychutnat výrazný příběh a jako divák mu budete věřit. ()
Musím se přiznat, že než jsem film viděl, přistupoval jsem k němu s lehkým skepticismem. Přepálená nálož lvích ocenění zaváněla marketingovým trikem a vše bylo tak trochu moc vyhypované na poslední chvíli. Po asi měsíci jsem ale měl příležitost na film do kina jít a ukázalo se, že ten hype byl oprávněný. Masaryk nejenže oplývá precizností po herecké, scenáristické i technické stránce, ale trefuje se svým podáním přímo do černého. To, že se asi půlka filmu odehrává v blázinci je na životopisný film neobvyklé, avšak dodává to filmu komornost. Mnoho opulentních životopisných filmů se přitom svou kvalitou s Masarykem nemohou rovnat. Filmu se také povedlo přiblížit nám okolnosti Mnichovské dohody a emoční náboj v těchto chvílích byl velmi znatelný jak na plátně tak i v kinosále. Co se týče hereckých výkonů, tak Roden odvedl opravdu skvělou práci. Jeho Masaryk je velmi uvěřitelnou postavou a je vidět, že se na roli připravoval velice poctivě. Za zmínku určitě stojí i Kaiserův Beneš, řekl bych jeden z nejlepších výkonů od Oldy. Jinak je film natočen velmi pěkně, s citem a přizpůsobováním pro klidné i rušnější scény. Co bych vypíchl tak možná jen některé zdlouhavější dialogy, mezipasáže a některé scénky kdy film nebyl moc zajímavý, ale nic to na celku nemění. Masaryk je totiž český film světových rozměrů. ()
Vzhledem k událostem okolo Českých lvů se tento film zapíše do dějin naší kinematografie jako zřejmě nejpřeceňovajší snímek. Ne, není to natočeno nějak špatně. Obrázky jsou pěkné, Karel Roden v hlavní roli zdatně exceluje. Ale pak už je možná jen Kaiser a dál už toho k vidění moc není. Politické filmy se natáčely v každé době a většinou bývaly kvalitní. Tento se nevymyká. Ale není to zkrátka takové umění, před kterým si divák sedne na zadek a bude sedět a ohromeně koukat před sebe. Někdo se na to rád podívá v neděli večer, ale většinu diváků to asi ani neosloví. Možná to je škoda, možná to je chyba autorů. Také mi vadily neustálé časové posuny vpřed a vzad, i když děj to zásadně neovlivnilo. Ale pořádek by měl být. 3+ ()
NA naše poměry určitě vydařený film . Roden se toho zhostil jako vždy výborně i Kaiser slušné . Byla to těžká doba , ale v podstatě film obsáhl určitá fakta solidně . Na to , že dostal tolik Lvů , přece jen jsem čekal větší pecku . I tak slušných - Tři a půl . ()
Tak nejak si autenticky predstavuju co se stalo - naskrobeni anglani a nerozhodni frantici hrajou monopoly proti hitlerovi. Nejsilnejsi scena filmu byla, kdyz herr doktor vyhodil Masaryka i s Hermes kabatem z auta. Nejsem si jista jak moc to melo byt symbolicke, ale naprosto to vystihovalo cesky narod z meho pohledu. Drzet hubu a nechat sebou cloumat za zasluhy a pak pockat az to nekdo vyhodi z okna a pomalu si to vezmeme zpatky. Pravda zvitezi bez agrese. Nejsme diplomati,sme uprimni sasci a sme na to pysni protoze nehrajeme falesne. ()
Rozhodne jedna z najlepších udalostí, aké sa českej kinematografii prihodili (minimálne za posledné roky). Masaryk je dôkazom toho, že aj v našich končinách je možné natočiť formálne i obsahovo vynikajúci snímok, ktorý si to kľudne môže rozdať na férovku so svojou zahraničnou konkurenciou. Scenár balansuje faktografické udalosti na jednej strane a sondu do duše kontroverzného štátnika na strane druhej. Skvelé kostýmy, fantastická výprava, vypiplané dialógy. Rodenova herecká kreácia je fascinujúca. Každý jeden Český lev zaslúžený. Jediné väčšie negatívum je to, že občas Masarykov životný príbeh ustúpi do úzadia voči vyrozprávaniu Československej krízy z roku 1938, ktorá je sama o sebe zaujímavá, no celkovo to vyvoláva dojem, že sme do Janovej duše neprenikli úplne. I tak si Július Ševčík ustrážil celé dielo prvotriedne a pod jeho rukami vznikol ozaj skvost, na ktorý by mali byť naši český bratia patrične hrdí. ()
Masaryk je na poměry českého filmu určitě nadprůměrný film. Po technické a filmařské stránce se může rovnat evropské či dokonce hollywoodské konkurenci. Karel Roden je v hlavní roli opět skvělý a film obsahuje několik silných momentů. Bohužel se ale také objevuje pár hluchých míst a občas může být divák lehce zmatený díky nechronologickému vyprávění. Pokud chtěl být ale Masaryk opravdové vyspělé evropské dílo, ještě mu k tomu dost chybí. Je to asi nejlepší český film poslední doby, což bohužel opět odráží kvalitu současné české kinematografie. (7/10) ()
Rozkouskovaná a na přeskáčku podaná ptákovina. ()
Skvělá hudba, spád filmu se nezastavil, no a kokain se šňupal v pravidelných intervalech. A že to neodpovídá realitě beze zbytku? Inu, milí kritici typu: takhle to přece nebylo! táži se vás, jak to tedy bylo? Vy to víte? Film je fikce. A tato fikce je uvěřitelná a to velmi dobře. Oceňuji internacionalitu i profesionalitu hereckého obsazení. A už prosím neřešme marketing při hodnocení tohoto filmu... ()
Zaujímavá časť našej histórie, aj keď práve pri tomto filme ma človek pocit, že je to skôr história česká. O to viac, že v škole na hodinách o Masarykovi nepadla ani zmienka, tobôž nie o Masarykovi ml. Takže vďaka za spracovanie tejto časti 'našej' histórie. Ako už vytkli viacerí, tá česká angličtina autenticite značne uberá, no v snahe dostať sa do mediznárodného povedomia - o čom táto téma aj je - to je pochopiteľné. ()
6/10 ()
Nepochopil jsem, komu je tento film určen. Zahraničnímu divákovi těžko, bez podrobné znalosti nejen předmnichovského vývoje a okupace, ale i mýtu okolo TGM (ať už tak či tak), nezbyde nic víc než podprůměrně pojatý příběh mentálně labilního kokainisty, který se na konci vzepne k "činu" - promluví v rádiu. Ach - jak strhující vyvrcholení. Naopak domácího diváka, kterého y jinak zpracování příběhu JM (sice nadaného, ale především protekčního spratka, který se velkou část života motá od ničeho k ničemu, a nakonec - spíše přes to všechno - dosáhne jistých úspěchů i postavení, a jehož život skončí stejně kontroverzně jako většinu času probíhal) zajímalo, nutně naštve autorova "kreativní práce" s historickými fakty... Proč proboha ten koks? Jako že nahý kozy už netáhnou, ale pár lajniček jo? Navíc celkově se film potácí odnikud nikam v sanatoriu, a snaha vzbudit dojem démonického charismatu je nakonec spíš jen trapným pokusem než čímkoli jiným - M. Davenport se sice od počátku na proplešlého chlapíka dívá jak na svatý obrázek, ale proč to film už ani nenaznačí... ()
Brilantní film... Česko v několika posledních letech vyprodukovalo zajímavé filmy a tento je jeden z nich... Osobně jsem se nikdy nezajímal o diplomacii (přesněji ve 2. sv. válce), jediné co normální člověk ví je že to bylo o "nás bez nás" a že nás Spojenci zradily (tak se to učí ve škole), tento film mě osobně ukázal že vlastně se nemusí bojovat jen zbraněmi... Film nám ukázal že někdo doopravdy bojoval... ()
Karel Roden to zahrál skvěle, díky příběhu se člověk i lecos dozví z historie, ale na můj vkus se děj vleče příliš pomalým tempem a i samotný Masarykův životní příběh bohužel nebyl dovyprávěn až do konce. ()
Po tom všem úsilí o svoji vlastní zemi, svobodu a nezávislost se teď odevzdáváme Němcům (Evropské unii) bez odporu. ()
Reklama