Režie:
Antony HoffmanKamera:
Peter SuschitzkyHudba:
Graeme RevellHrají:
Val Kilmer, Carrie-Anne Moss, Benjamin Bratt, Tom Sizemore, Simon Baker, Terence Stamp, Jessica B. Morton, Neil Ross, Caroline BossiVOD (1)
Obsahy(1)
V blízké budoucnosti Země umírá. Jedinou nedělí lidstva by mohlo být osídlení Marsu. Na rudou planetu se tedy vydává expedice amerických astronautů. V okamžiku, kdy dojde k vážnému poškození techniky, závisí přežití posádky na povrchu nehostinné planety na vzájemné pomoci a důvěře. V cizím a nepřátelském prostředí, kdy se hroutí původní předpoklady mise a kdy začíná působit děsivé tajemství planety... (Warner Bros. CZ)
(více)Videa (1)
Recenze (297)
Pravda, není to bůhvíco, ale po záplavě kritik jsem čekal větší hrůzu. Scénáristicky to není příliš zvládnuté, režie se Hoffmanovi taky jakoby občas vymkne z rukou, ale aspoň herci docela ujdou a triky jsou velmi slušné. Od Vala Kilmera jsem nečekal ani náznak herectví, takže mě vlastně ani neměl šanci zklamat, čili mě překvapil aspoň náznakem jakéhosi hraní. Hrozný je z herců snad pouze Benjamin Bratt, naštěstí není na plátně až tak často, jako někteří jiní. Dějově je to chvílemi trochu chaotické, ale celkově jde o průměr. ()
Tenhle film mohl být velmi dobrý, ale je bohužel přesně takový, jako v něm použité dekorace. Plochý, nezáživný, rudý. Šikovný režisér by si dozajista s poměrně slušným námětem a tajemnou záletkou poradil a dokázal by do filmu vpašovat jak myšlenkovou hloubku (i když problém věda vs. víra analyzuje nepřekonatelně Zemeckisův Kontakt), tak akční spád. Hoffman ale natočil nudnou ucouranou konverzačku, kde veškeré pokusy o napětí končí na přílišné předvídatelnosti a veškeré pokusy o filosofické zamyšlení na dvojrozměrnosti postav a křečovitých dialozích. Připočtu-li průměrné triky a až někdy až trapnou snahu po monumetalitě (např. závěrečná scéna na orbitě zřejmě chtěla dosáhnout Kubrickovské majestátnosti, ale výsledek je tristní), vychází mi podprůměrné sci-fi. ()
Myslím že se z tohohle dalo vytřískat alespoň průmerně děravé sci-fi, kdyby si nekdo dal tu práci. Příběh (a hlavně ty drobnější příbehové kulisy) ale budí dojem, že to někdo sesmolil na koleni den před začátkem natáčení - přitom ale nápad ani celková atmosféra špatné nejsou. Celkově to ale moc dobře nedopadlo a nezachránilo to ani nadprůměrné obsazení. ()
Už během komentáře zaznívajícího pod úvodními titulky mi došlo, že tenhle film mě ničím nepřekvapí. Je důsledně sestavený z osvědčených žánrových klišé a bez jediné špetky originality. Vše korunuje diletantská režie, díky níž dramatické scény vyznívají buď nudně nebo směšně. Ani výprava připomínající televizní produkce nic nezachrání. Herce kritizovat nehodlám, stejně v podstatě nebylo co hrát. ()
„Na duchovnom živote nie je nič ľahké. Je to ešte komplikovanejšie, ako byť inteligentný.“ Nedám tomu 3*. 2* sú tak akurát. Na jednej strane je fajn, že sa to (na rozdiel od o 20 miliónov drahšej) Misie na Mars (ktorá letela do kín v rovnakom roku) na nič nehrá a je to „len“ survival o postupne sa zmenšujúcom počte hrdinov, ale v konečnom efekte žiadny z daných marťanských filmov neokupuje moje srdce. Misia na Mars ma každopádne bavila predsa len o hviezdu viac. Mala vyladenejší kasting, boli na nej viac vidieť investované prachy a scenár bol bláznivejší a teda zábavnejší. U Červenej planéty budete kvôli extra monotónnemu deju miestami premýšľať, či vôbec mali scenár, alebo sa skôr v ten-ktorý deň natáčania ráno porozhliadli okolo seba aké majú kulisy a improvizovali. Val Kilmer (odfarbený) je tu veľmi zlý, ale nebojte sa, to aj Benjamin Bratt, budúci Mentalista Simon Baker a Tom Sizemore. Netuším, akej múdrej hlave napadlo postaviť do čela 80-miliónového sci-fi dvoch tak problematických hercov, ako Kilmer a Sizemore, ale v praxi to presne podľa toho aj dopadlo: herci sa zjavne nemuseli, odmietali spolu natáčať, čo bol problém najmä pri spoločných scénach, takže sa natáčalo veľakrát oddelene (čo je pri spoločných scénach fakt záhul) a potom sa to strihalo, aby si divák nič nevšimol. Je to zvláštne, ak uvážime, že len 5 rokov predtým sa stretli v tíme Roberta De Nira v legendárnom Neľútostnom súboji, kde však zjavne obaja cítili rešpekt voči osobe režiséra a tak nebllbli a nedovoľovali si to, čo neskôr pod taktovkou Antonyho Hoffmana. Z hercov v pozitívnom duchu zaujme len Carrie Anne-Moss (ktorá bola vtedy v móde vďaka Matrixom). Je však na plátne málo a na konci k nej nepochopiteľne našraubovaný romantický motív, ktorý sa tam vôbec nehodí, keďže predtým o chémii medzi ňou a Kilmerom padli max. tri vety). Od veci síce nie je ani charizmatický Terence Stamp, ten však dopláca na upotené filozofické reči, ktoré nedokáže dostatočne dobre predať. Zaskočilo ma, ako matne film po vizuálnej stránke vyzerá (ak nerátame fajn interiér i exteriér vesmírnej lode a nie zle vymyslené skafandre). ()
Galerie (24)
Photo © 2000 Warner Bros.
![Rudá planeta - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/851/158851480_72536a.jpg)
Zajímavosti (12)
- Na rozdíl od jiných sci-fi filmů si zde můžeme všimnout velmi realistického ztvárnění chování ohně ve stavu beztíže. (Mr.Hudson)
- Po havárii na kosmické lodi se velitelce Kate Bowmanové (Carrie-Anne Moss) podaří opět "obnovit umělou gravitaci" spuštěním otáčejících se prstenců ve střední části a všechny vznášející se předměty spadnou zpět na podlahu. Takto vytvářená gravitace funguje však na "odstředivém principu", kterážto působí pouze na předměty, jež se přímo dotýkají podlahy, tj. na vnitřní straně prstenců, kdy tyto předměty jsou k ní přitlačovány, tudíž na volně vznášející věci by nemohla mít absolutně žádný vliv. (Lasskoun)
- Film se měl původně jmenovat Alone. Pak došlo k přejmenování na Mars, ale později došlo k dalšímu přejmenování, aby se nepletl s filmem Mise na Mars (2000). (Beer Ceps)
Reklama