Režie:
Charlie ChaplinKamera:
Roland TotherohHrají:
Charlie Chaplin, Virginia Cherrill, Harry Myers, Albert Austin, Jean Harlow, Henry Bergman, Robert Parrish, Tiny Ward, Hank Mann, Robert Graves (více)Obsahy(2)
Smutná komédia Charlieho Chaplina.
Tulák Charlie sa zamiluje do slepého dievčaťa, ktoré predáva kvety. Vďaka tomu, že náhodou zachránil život opitému milionárovi, získa nejaké peniaze, ktorými chce dievčaťu pomôcť. Padne však na neho podozrenie, že peniaze ukradol...
(STV)
Videa (1)
Recenze (173)
Nebudu psát o tom, jaký je Chaplin génius, protože to už všichni dávno dobře víme. I přesto mě ale opět zarazilo, jak je snímek dokonalý, jak brilantně stmeluje dvě příběhové linie a jak stíhá zároveň královsky bavit i dojmout překrásnou romantickou zápletkou. Charlieho boxerský souboj je dodnes jednou z nejvtipnějších scén, zatímco závěr by mohl klidně aspirovat na titul nejdojemnějšího filmového konce. Ve zlaté éře němého filmu jeden z největších skvostů. 100% ()
Dalo by říct, že Světla velkoměsta jsou esencí, která si z Chaplinových filmů bere to, čím byly charakteristické (kombinace humoru, sentimentu a sociálního cítění). Výsledný produkt tomu však ne vždy odpovídá. Největší překážkou je tu nedostatečná vypointovanost některých scén, u jiných Chaplinovek jsem se prostě bavil víc. Na druhou stranu bych vypíchl geniální boxerský zápas a ne zcela jednoznačný konec. Světla velkoměsta tak mohou posloužit jako instantní verze určená převážně tomu, kdo se ostatní Chaplinovou tvorbou nechce prokousávat. ___ S odstupem času přece jen hvězdu přidám, a to hlavně za ten závěr. 9/10 ()
Na většinu grotesek z němé éry se nevydržím koukat. To však neplatí pro Chaplina. Jeho filmy zůstávají vtipné i po desetiletích. Síla jeho osobnosti dokáže připoutat i dnes. Jeho skvělá pantomima, pohyby a choreografie, to je něco co se opravdu jen tak nevidí. V City Lights nelze neobdivovat například choreograficky perfektně zvládnutý boxerský zápas. Tento film je dokladem toho, že Chaplin je jednou z největších osobností dějin filmu. Jeho charisma působí i po desetiletích. ()
Básník sociálního bolu, zhruba tak lze vymezit chaplinovskou syntézu smíchu a sentimentu prolínajícího se skutečnou bolestí a utrpením. Tak jako dnes čas od času volí tvůrci pro realizaci svého záměru černobílý kontrast a opovrhují přitom možnostmi současných filmových technologií, tak i Chaplin prokázal, že němý film v éře zdrcujícího nástupu převratného zvukového filmu může zůstat divácky úspěšným kasovním trhákem, aniž by rezignoval na svou uměleckou hodnotu. Vlastní příběh je banální méně, než bychom si dnes dokázali představit. V USA vrcholí krize, vyvolaná černým pátkem na newyorské burze o dva roky dříve, a existenční nejistota se vztahuje i na většinu středních vrstev. Tragikomedie příběhu je i odrazem tragikomedie mámivých světel velkoměsta, která jsou stejně krutá a neúprosná jako krajina nezávisle na tom, zda a jak se k ní člověk vztahuje. Poselství filmu je i poselstvím doby jeho vzniku: hrůzu a nejistotu, která tehdy prostupovala společnost, si dnes nejsme s to představit. Ponížení a zranění jsou jako lupa nastavená slunečním paprskům: bídu světa tato čočka sociální reflexe zrcadlí a odráží lépe než cokoli jiného. I po dlouhých desetiletích. ()
Někdy vtipný,někdy nostalgický až posmutnělý,každopádně kvalitní film,který dokazuje,že Chaplin je nadčasový.Vynikající boxerská scéna,excentrický milionář a slepá květinářka jsou skvělí,ale najdou se i slabší momenty a musím přiznat,že z mistrů grotesky v raných letech kinematografie je mi Harold Lloyd malinko bližší.Přesto velmi fajn. 75 % ()
Galerie (57)
Zajímavosti (31)
- Charles Chaplin a Virginia Cherrill spolu dobre nevychádzali. Chaplin s ňou nebol spokojný a chcel ju nahradiť Georgiou Hale, ktorá hrala v jeho filme Zlaté opojenie. Dokonca s ňou spravil i kamerové skúšky. Nakrúcanie filmu však už bolo v pokročilom štádiu a tak bol Charlie nútení dokončiť ho s Virginou Cherrill. (Diazbros)
- Film byl nesmírně drahý – přes 1,5 milionu amerických dolarů – hlavně proto, že Charles Chaplin držel obsazení filmu a pracovní posádku v pohotovostním režimu po dobu 22 měsíců, i když ve skutečnosti natáčel pouze 180 dní (od 31. prosince 1927 do 22. ledna 1931). (sator)
- Poměr použitého materiálu k protočenému byl 1:39. (Duch217)
Reklama