Režie:
Jerry SchatzbergKamera:
Adam HolenderHrají:
Al Pacino, Kitty Winn, Alan Vint, Richard Bright, Kiel Martin, Raul Julia, Paul Sorvino, Gil Rogers, Warren Finnerty, Anthony Caso, Rutanya Alda, Joe Santos (více)Obsahy(1)
Příběh se odehrává v New York City. Helen je mladá dívka bez domova. Hledá lásku a domov. Bobby by mohl být ten pravý - miluje ji a chce jí dát domov, jenže je narkoman a živí ho překupnictví drog a drobné kšeftíky. Ani jeho příbuzní a kamarádi neznají nic lepšího. Není se co divit, že i Helen začne brát drogy, prodávat své tělo a pomáhat Bobbymu při jeho podvodech. Mají jen jedinou možnost, jak začít znovu - rozejít se. Jenže to nedokážou. (vla_kor)
(více)Recenze (111)
Bezútěšné, hnusné a depresivní feťácké drama (krimi to není ani omylem, romantický už vůbec ne). Subjektivně se mi to nelíbilo, protože nesnáším fetky a koukat se na ně skoro dvě hodiny jak se potácí od ničeho k ničemu mě teda opravdu nebaví. Empatie na nule a emočně mě to naprosto minulo, maximálně smutná scéna s pejskem. Objektivně se nedá moc vytknout - Pacino ve své první hlavní roli je naprosto fantastický, stejně jako neznámá Kitty Winn. Oba, stejně jako většina vedlejších postav jsou autentičtí - euforie po dávce, absťák, třes hlavy, pofrkování, nepřítomný pohled, ztrácení se před očima, plané sny, podrazy a kurvení se za trochu dávky. Filmařsky tak reálné jako sledování feťáků u brněnského Tesca a nádraží a přesně proto se mi to pranic nelíbilo, proč fandit feťákům kteří se ani nepokusí se z toho nějak dostat? ()
Na rozdíl od Trainspottingu a Rekviem za sen tentokrat opravdu bez příkras. ()
Druhá role Al Pacina, první hlavní a hned absolutní uznání. Mám rád filmy a narkomanech, ale tento vybočuje. Je syrový, realistický a dost depresivní jako většina jemu podobných, to co ho dělá zvláštím je to, že v něm není hudba a kličkování. Jen skvělé herectví Ala a Kitty. Přesto třeba Rekviem se mi líbí více. Nicméně není pochyb, že mladá generace v čele s Pacinem, De Nirem či Nicholsonem vzala na začátku 70.let Hollywood rázně útokem. ()
Bože, tak to byl strašný film, tak realistický, tam tvrdý a temný. Dokonalý Al Pacino, zkraje švihák a mazel...myslím, byť tu zkušenost naštěstí nemám, že se tvůrcům podařilo jedinečně zobrazit tu beznaděj a prázdno, kdy se vše smrskne na jedinou potřebu - jak si obstarat další dávku, jak se dostat do rauše...Naděje tu není. Ještě že takových filmů není mnoho, budu dlouho sbírat síly na něco podobného, a to jsem se jen dívala.... ()
Onehdá nám na kalbě ve Flower City došel chlast. Když se dopila i Alpa, spiritus dilutus z lékárničky a největší mozky začaly přemýšlet, jak re-naturovat denaturák, zažili jsme si všichni krušný chvilky. Nicméně Aleš Pacička dojel na kole k benzince a tak jsme to do rána vydrželi. Nicméně po shlídnutí Needle Parku chápu, že tahle storka se asi nezfilmuje, rozhodně ne tak dobře. ()
Jeden z vôbec prvých zásadných filmov zaoberajúcich sa drogovou problematikou... no a taktiež bez pochýb jeden z najlepších, ak nie ten úplne najlepší (alebo Trainspotting), no a to myslím skutočne vážne! Prikláňam sa dokonca k názoru, že je ešte o triedu vyššie ako napríklad Requiem for a Dream, pretože (ako už spomínal aj gudaulin) vďaka absencii efektov a rôznych zbytočných trikov pôsobí omnoho autentickejšie, servíruje nám drsnú realitu tou najjednoduchšou cestou bez akýchkoľvek škrupúľ. Proste natvrdo. Dokonale zobrazená premena hlavných postáv v priebehu necelých dvoch hodín, počas ktorých som sa od filmu jednoducho nemohol nijakým spôsobom odtrhnúť, nešlo to - skvelý príklad toho, že sa zaobísť aj bez hudby atď... Paniku v Needle Parku by skutočne mali mať preštudovanú všetci tí, ktorí majú v pláne vrhnúť sa do natáčania snímku na drogovú tématiku, niečo ako povinnú literatúru :-) A mimochodom, najmä vďaka tomuto vynikajúcemu hereckému výkonu (prvá hlavná rola v kariére) pravdepodobne Al Pacino vďačí za neskoršie stvárnenie dnes už kultovej postavy vo všetkým dobre známej klasike z mafiánskeho prostredia, kde zažiaril o rok neskôr. Neviem, čo viac ešte napísať, všetko podstatné tu v komentároch bolo už omieľané veľakrát, každopádne môžem tento film s čistým svedomím odporučiť, ak ste ešte nevideli. 5/5 ()
Realistický, syrový, z ulice, ale první film s oblíbencem Al Pacinem, kde mě vyloženě sral. ()
Deti zo stanice zoo bez detí a stanice zoo. Drsné vykreslenie drogovo závislých ľudí a ich jediného dennodenného problému. "Kde zohnať drogu". ()
Surovo drsný film natočený bez filtrov ktoré by zničili atmosféru špiny, beznádeje, ľudskej stoky, šedej stratenej ľudskej existencie na okraji morálky a dôstojnosti. Al Pacino jednoznačne herecky exceluje a nečudujem sa ,že o rok neskôr použil tento film Copolla ako argument,že presne tohoto človeka chcem mať v Kmotrovi. Drogy vo filme...film nepovie,že sú na nič a ničia život...film je až na hranici dokumentu a je na nás čo si z filmu vezmeme...filmu je všetko jedno. Surovosť nebola nikdy chladnejšia a bezohľadnejšia. ()
Syrový a vysoce sugestivní zážitek. K tematice se zřejmě nejde vyjádřit lépe – ve filmu uvidíte dva úžasně zahrané hlavní hrdiny (Al Pacino je pro mě zatím nejpřesvědčivějším filmovým feťákem) v kolotoči shánění peněz a drog, přičemž do záběru se dostanou maximálně tři bloky ulic šedivého New Yorku. Posun v ději je ze zjevného důvodu minimální a absence hudební složky jen podkresluje hustou a zároveň odpornou atmosféru. Aneb jde to i bez pozlátek a konce typu „tak to dopadá, když…“ ani není potřeba. ()
Život se po jedné dávce drogy scvrkává do podoby hledání další dávky a hlavně peněz. Za jakoukoliv cenu, důležité je přežít den. Překvapila mě řada drsných scén. Na tu dobu poměrně otevřená zpověď o feťácích. ()
Skoro dvě hodiny a ani jedna emoce, za to neustále přítomná otázka: Proč se sakra Kitty Winn chvílemi chová jako mentálně zaostalá? Scénka s pejskem by byla působivá (kleopatřin důkladný spoiler téhle scénky jsem naštěstí předtím nečetl), kdyby nebyla tolik mimo děj. ()
Přiznávám, že u mě byl problém hlavně v tom, že jsem myslela, že jde o úplně jiný film. Tuhle tematiku moc nemusím, každou chvíli se mi zvedal žaludek. Ve své době asi pecka, dneska (aspoň pro mě) jsou filmy o drogách už okoukané a nemůžou přinést nic moc nového. ()
Hodně podobných snímků jsem dosud viděl. Tenhle nějak nevybočoval ze standartu drogových kromě tedy Al Pacina, který zde startoval svoji veleúspěšnou kariéru. Už v téhle roli bylo poznat, že ten kluk to opravdu umí. ()
Žádná sláva tedy. Ke cti tomuto filmu může být, jak už zde bylo zmíněno, že se nevyžívá v záběrech zfetovaných lidí a jiných nechutných situacích, chtíce šokovat a zaujmout především tímto. Snaží se spíše zabrat vztahy a jejich destrukci, život těchto lidí a jejich okolí. Ale to je mně docela známo z dokumentů nebo jiných filmů a všude je to vždy stejné, vždy ta stejná cesta, z přítelkyně hlavního hrdiny se vždy stane šlapka... Nic převratného a způsob režie nezdál se mi také nijak vyjímečným. ()
Jedno slovo, které se zde opakuje stále a dle mě je opravdu nejvíce výstižné: "Syrové". Netvrdím zde, že je to film snad lepší než Trainspotting, Rekviem apod., ale zapůsobil na mě jako nejvíce odrazující od drog - a z toho vyplývá jak dobře jsou vystiženy krušné chvilky narkomanů - tak reálně, že není potřeba hudby, jenž se nám vrývá pod kůži a tím uceluje zážitek a podněcuje vzpomínky na scény. Al Pacinovi role hodného, avšak bohužel ztraceného kluka ve svém smutném osudu opravdu sedla - stejně jako Winn - dívka stažena do bláta touhou poznat nepoznané, splynout s lidmi, kteří ji obklopovali. Oblíbená scéna: Al Pacinův pohled do očí Helen, obejmutí a zašeptání: "Kdy jsi s tím začala?". ()
Přesvědčivé, ale na mě málo akční. 2,5* ()
Velmi „raw“ až depresivní zážitek ze světa užívaní. Pozvolna pronikáte hlouběji a hlouběji do světa narkomanů až dojdete na absolutní dno ze kterého není cesta ven a veškeré naděje na světlejší zítřky vyprchají. Všudy přítomný pláč děti, špína, děvky a smrad působí velmi autenticky a vtahují diváky do „NYC in 70’s“. Nemohl sem odebrat oči od mladého Al Pacina. Velmi „underrated“ snímek jak v jeho filmografii, tak co se týče filmů o uživatelích a narkotikách. 80 % ()
Takřka dokumentárním stylem natočený film o drogově závislých obyvatelích New Yorku, kteří se na počátku 70. let scházejí v tzv. Jehlovém parku je zajímavý nejen tím, že je to jeden z prvních filmů o narkomanech, který ukazuje všechny detaily (příprava, aplikace heroinu). Ale především pro herecký výkon, který zde ve své první skutečné filmové roli předvedl Al Pacino. Je v této roli mimořádně autentický, syrový a musíte ho nenávidět za jeho neschopnost přestat s heroinem. Není se co divit, že si ho díky této roli vybral do Kmotra Coppola a souhlasili s ním i hlavouni z Paramountu. Podle mého film, který patří do učebnic! ()
Celkem zajímavá sonda do života lidské spodiny s jako vždy výborným Al Pacinem v hlavní roli. ()
Reklama