Režie:
Robert MarkowitzKamera:
Eric Van Haren NomanHudba:
Charles BernsteinHrají:
Michael Tucker, Juliette Lewis, Brad Pitt, Emily Longstreth, Laurie O'Brien, Yvette Heyden, Tom Everett, Michael O'Keefe, Bradley Pierce, Lew Hopson (více)Obsahy(1)
V patnácti letech už toho má Amanda Sue Bradly (Juliette Lewis známá z filmů Takoví normální zabijáci a Cape Fear) za sebou víc než dost. Dívka zneužívaná otčímem, od které se vlastní matka odvrátila, utíká z domova. Navzdory samotě a strachu je odhodlaná přežít a najít chybějící porozumění. Brzy se ale stává obětí pasáka Billyho (Brad Pitt, Dannyho parťáci, Interview s upírem) a její už tak dost problematický život se dál zamotává. Jedné noci se noví partneři opojení drogami a alkoholem vydávají na divokou jízdu, která končí … vraždou. Důkazy proti Amandě jsou přesvědčivé a brutalita spáchaného zločinu ji navíc zařadila mezi dospělé vrahy. Verdikt „vinna“ by tak pro ni znamenal smrt. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (41)
Herecký výkon Juliette Lewis je strhující, ale film samotný má zpoždění pár let a je neaktuální, navíc natočený příliš jednostranně. Otázka zní - dá se omluvit zločinnost a kriminalita mládeže skutečně JENOM tím, že je v mládí otčím zneužíval? ----- U snímků s určitým společensko-kritickým podtextem je vždy jeden velký problém, a to, že bude stranit jedné, nebo druhé straně. Samozřejmě nejde asi natočit zcela objektivní film, zvláště pokud sám tvůrce má na věc nějaký svůj vlastní názor. Ale přece jen je potřeba dát slovo oběma stranám. Žel tento snímek klade klišé na klišé, moc mu ani nepomáhá, že má vzhled jak ze 70. let, přitom je z roku 1990. Herecký výkon Juliette Lewis je strhující, ale film samotný má zpoždění pár let a je neaktuální, navíc právě natočený příliš jednostranně. Hlavní otázka zní - dá se omluvit zločinnost a kriminalita mládeže skutečně JENOM tím, že je v mládí otčím zneužíval? Zde se nám předkládá příběh dívky, kterou od 14 let zneužíval otčím, matka s otčímem pak utekla a holku nechala vlastnímu osudu, ta se ve svých 15 letech vdala, ale manžel utekl na vojnu, a tak holka našla místo nejdřív jako tanečnice u tyče a pak jako partnerka místního pasáka (Brad Pitt), který ji naučí brát drogy. Pod vlivem drog holka zabije (podřízne) svého bývalého partnera, otce dvou dětí, který jí také slíbil vztah, ale nakonec se na ni kvůli práci vykašlal. Soud holku odsoudí k smrti (to není spoiler, když se podíváte na název filmu). Celé dilema je tedy jasné a v několika málo dialozích naznačené ("Co kdyby to byla tvoje dvanáctiletá dcera?" - "Nemůžeme nechat pobíhat po Americe 15leté vrahy." - "Zodpovědný je systém, v němž se rodiče nestarají o děti. Musíme změnit systém.") a záleží jen na vás, na jakou stranu se postavíte. Život to ale nevrátí ani té holce, ani tomu podříznutému otci od dvou dětí. Disk načíná protipirát a tři trailery, ty samé najdeme v hlavním menu znovu, jinak nic navíc disk nenabízí. Obraz je jen 4:3 a zvuk pouze v mono. Ve Studiu Barrandov by si měli sem tam oživit lekce českého pravopisu, protože v podtitulcích jsou chyby zvláště u zájmen 4. pádu. ()
Napriek očakávaniu a extrémne silnému posolstvu a téme ma snímok po pocitovej stránke nejak výrazne nezasiahol. Réžiu a celkové spracovanie by som si vedel predstaviť aj inak, išlo z toho vytrieskať podstatne viac. Našťastie mal režisér šťastnú ruku na hercov čo celkovému dojmu výrazne pomohlo, hlavne J. Lewis bola fantastická. Jej tie postavičky jednoduchých, prostých, niekedy aj nahlúplych dievčat idú geniálne, to vždy zhltnem aj s navijakom (napr. vo filmoch Čo žerie Gilberta Grapea, Kalifornia...). A B. Pitt to je v tomto jeho období už klasika, typická póza rebela, len tu rebeloval až moc. Obaja ma teda bavili po celý čas. Navyše slabšie miesta vo filme môže divák vyplniť premýšľaním nad témou a morálkou trestania detí hrdelným trestom. Hlavne keď uvážime, že v mnohých prípadoch za kriminalitu detí si môže spoločnosť sama. 70/100 ()
„Jestliže ona je vinná, společnost je vinná především.“ Drama, ke kterému není důvod se někdy vracet, ani nějaký společensko-kritický podtext výrazně nestrhne. Toho času sedmnáctiletá Juliette Lewis hraje čtrnáctileté pískle zneužívané otčímem, ignorované matkou, sžírané samotou a otazníky nad budoucností. Klacky pod nohy jí hází i velký svět, do kterého se vydá. A když už se pomalu schovává pod ochranitelská křídla rozvedeného otce dvou dětí, znovu přijde zklamání. A „nevyhnutelný“ návrat k feťákovi a pasákovi Bradu Pittovi. Právě ten, než ho do skutečné hry pustil o rok později Ridley Scott, se opakovaně pokoušel rozbít nálepku hezounka a frajírka. Než došlo k jeho osudovému setkání s Davidem Fincherem, střihl si huliče v černočerné gangsterce Pravdivá romance i masového vraha ve velmi atmosférické a ponuré Kalifornii. Zatímco v ní Juliette Lewis zastínil, tady je to přesně naopak. V téhle mírné depresi září ona, i když je to místy uječené, utahané a devadesátkově přemrštěné. ()
Film co vyvolá otázky a zamyšlení jestli společnost jedná správně a nahlíží tím správným úhlem na lidi co tolik štěstí v životě neměli...Mám tyto filmy rád co vás nabádají přemýšlet.Jinak Brad Pitt tu hraje jednu ze svých postav co není hrdinský ani zrovna vzor správného chování..:-) jinak některé scény mi přišly přemrštěné,jinak bych dal více,takto 75 % a čtyři hvězdy. ()
Hmmmm...více se mi líbí samotné téma filmu, než herecký výkon Lewis...Mě to vůbec neohromilo...Nějako mi to k ní prostě nesedělo. To mě víc bavil Pitt, kterého nemám ráda :D Doporučila bych tento film lidem ve věku tak 13ti let, aby viděly, co se všechno může stát a aby si uvědomily, že se vlastně oni třeba mají jako "prasata v žitě" :) Holt - to je život :) A nakonci rozmluva po verdiktu - obhájce a soudce - dlouho jsem neviděla takové "zákulisí" :) ()
Galerie (28)
Zajímavosti (3)
- Film sa odohráva v americkej Oklahome a je v ňom niekoľko odkazov na popravu v plynovej komore. Štát Oklahoma však nikdy nepoužíval plynovú komru na popravy. Od vzniku štátnosti (ako 46. štát USA v roku 1907) sa používalo elektrické kreslo. Prvýkrát v roku 1915 až do roku 1966. Od roku 1977 sú na popravu používané smrtiace injekcie. (Smok)
- Film je natočen podle skutečného zločinu z roku 1982, který spáchala Attina Marie Cannaday. Ta se ve skutečnosti vdala ve 13 letech a rozvedla se ve 14 letech. V době soudního procesu jí bylo 16 let. Byla opravdu odsouzena k trestu smrti smrtící injekcí, v roce 1984 byl rozsudek změněn na doživotí a dvakrát 25 let a nakonec ji v roce 2008 propustili. (Radiq)
Reklama