Režie:
Miroslav CikánKamera:
Jaroslav BlažekHrají:
Jindřich Plachta, Antonie Nedošinská, Maria Tauberová, Lída Baarová, Jiří Plachý st., Ladislav Pešek, Čeněk Šlégl, Jaroslav Marvan, Stanislav Neumann (více)Obsahy(1)
Plytká operetka rozvíjí oblíbenou historku o směšnosti těch, kteří by se rádi vydávali za "lepší lidi" - stejně jako rozšafná paní domácí z tohoto filmu. Chce zapomenout, že rodinné jmění ve skutečnosti pochází z malého zelinářského krámku. Když se poohlíží po výhodném ženichovi pro svou dceru, netuší, že naletěla podvodníkovi. Musí pak dát za pravdu svému manželu, který na její aktivity vždy hledíval s nedůvěrou. Závěr filmu byl natočen barevně systémem Ing. Horsta a Kretchmera. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (16)
Červená knihovna, 1) kterou ozvláštňují jen slavní herci._____ 2) Dialogy nudí, tempo je pomalé._____ 3) Rok vzniku se podepsal na kvalitě zvuku, jak také jinak._____ 4) Od operetního žánru toho mnoho neočekávám a také ani mnoho nedostávám. A tak je mé hodnocení v rámci žánru docela dobré. ()
Příjemné operetní téma, které se líbilo napříč republikou. Ano, i v domovském Brně ;) Na jeho filmové adaptaci je nutno ocenit to tempo, divadelní premiéra v režii Oldřicha Nového byla v prosinci 1933 a filmová již v lednu 1935. Ambice byly velké, nicméně z barevné závěrečné scény sešlo a tak nikdy neuvidíme skutečnou barvu oněch lila růží. Několik nápadů je ale skutečně dobrých i v čb, zejména Peškovy etudy na růžovém balkoně, kouzelná je klasická proměna Nedošinská na způsob Kráčmerky a zdaleka nejlepší je pikantní Maria Tauberová, skutečná operetní diva tehdejších let. ()
Filmy, ve kterých hraje třeba Jindřich Plachta či Ladislav Pešek mě vždycky těší. Prvně jmenovanému bych i věřil, že postavy jaké hrál odrážely jeho skutečný charakter. Ladislav Pešek zase teprve začínal, ale v prvorepublikových filmech působil většinou svěže a svým komediálním přínosem a optimismem film jednoznačně pozvedl. Děj je takový klasický. Jedna rodinka zbohatla, ale zapomněla na svou skromnost a pracovní nasazení, respektive matka rodu, a tak jí to otec musí připomenout. Kdyby to šlo v životě všechno tak jednoduše jako ve filmu. Mnoho tehdejších, a nutno podotknout, že i dnešních, obyvatel by asi nesouhlasilo. Ale musí se nechat, že snímek je úsměvný a pozitivní. ()
Příjemný film. Smůla je, že před tímto filmem jsem shlédl film U pěti veverek, jehož hlavní linie byla zcela totožná: Paničce vleze nenadálé bohatství do hlavy natolik, že investuje do podivného podniku a její muž (v obou filmech Plachta) od ní raději odejde a založí si vlastní podnik. V obou filmech pak žena zase přijde k rozumu... V obou filmech mají stejného nájemníka - Peška a ten má v obou filmech pletky s rodinnou příslušnicí domácích... ()
Hlavně ze začátku tomu chybí tempo, vtípky jsou občas zazděné zmateným střihem. Taky postava správného zásadového chlapíka Pavla Gardena mě většinu času docela iritovala, já být Baarovou, tak mu za tu výchovou lekci na konci filmu plivnu do ksichtu. Naopak příjemně překvapila Maria Tauberová, výborné jsou pak dvě Plachtovy scénky ke konci, jedna se sekretářkou a jedna s "číslem 54". A minimálně jedna hvězdička za extravagentní pohyby tanečnic. ()
Galerie (2)
Zajímavosti (2)
- Závěr filmu byl natočen barevně systémem ing. Horsta a Kretschmera. Zdroj: Český hraný film 1930-1945, NFA 1998. (ČSFD)
- Filmovanie prebiehalo v Blatnej na Morave. (dyfur)
Reklama