Režie:
George P. CosmatosKamera:
Ennio GuarnieriHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Sophia Loren, Richard Harris, Martin Sheen, O.J. Simpson, Lionel Stander, Ann Turkel, Ingrid Thulin, Lee Strasberg, Ava Gardner, Burt Lancaster, Lou Castel (více)Obsahy(1)
Skvěle obsazený katastrofický thriller plný napětí o tom, jak teroristé při přestřelce ve výzkumném ústavu rozbijí baňky s plicním morem a ukryjí se pak v mezinárodním expresu. Ten je izolován a má být odvezen do karanténního tábora... Mezinárodní zdravotnickou organizaci v Ženevě přepadnou teroristé. Postřelený strážný stačí zalarmovat ostrahu, jeden z teroristů však unikne. U druhého doktorka Stradnerová diagnostikuje vysoce nakažlivý plicní mor, kterým se nakazil v přepadené laboratoři. Pacient zanedlouho zemře. Terorista, kterému se podařilo uprchnout, se schová v transkontinentálním expresu směřujícím do Stockholmu – i on je s největší pravděpodobností nakažený. Případ vyšetřuje plukovník Mackenzie. Při kontrole seznamu pasažérů expresu zjistí, že ve vlaku se nachází též známý neurolog Jonathan Chamberlain. Plukovník se s ním zkontaktuje a pověří ho, aby zjistil, zda se terorista opravdu nachází v tomto vlaku. Jonathan se svou exmanželkou Jenny objeví teroristu ukrytého v zavazadlovém prostoru. Zdá se, že nákaza u něj už značně pokročila a protože se předtím pohyboval mezi cestujícími, u mnohých z nich se také začínají projevovat příznaky plicního moru. Situace je kritická. Mackenzie dostane příkaz odklonit vlak přes přejezd Cassandra do Polska, kde má skončit v karanténě. To by ale pro většinu postižených znamenalo smrt… (TV Prima)
(více)Recenze (177)
Niektoré klasiky starnú rýchlo. Prejazd Kassanda ako zástupca katastrofického žánru má naozaj hviezdne obsadenie ale to je naozaj jediné čo mu po tých rokoch ostalo spolu s dobrým nápadom a občasnou atmosférou spôsobenou istou nepredvídateľnosťou. Lenže toľko logických nezmyslov pokope sa vidí aj v súčasnej béčkovej produkcii a nevidím dôvod nad tým prižmurovať oči kvôli dátumu vzniku. Aj v tej dobe sa totiž točili inteligentnejšie filmy. ()
Železnici mám rád, fascinuje mě. Mimo jiné to, jak člověk ve vlaku nemůže ovlivnit jízdu, ale musí se podřídit vnějším činitelům a pravidlům. Z toho důvodu působí přehazování výhybek a odklánění expresu z Ženevy do Stockholmu až démonicky, stejně tak zapečeťování vagonů v Norimberku. Filmu se dá vytknout řada věcí, z faktografického hlediska třeba to, že se vlak ocitne v Polsku podezřele rychle a úplně chybí Československo (takovou botu bych čekal spíš od Američanů, ne od Němců), ale celkově působí Přejezd Kassandra velmi sympaticky. (769., 24. XI. 2012) ()
Špičkový napínavý sedmdesátkový thriller s hvězdným obsazením. Bohužel parodii na thriller z něj dělá nelogický scénář plný chyb - střídání elektrické a neelektrické trakce u elektrické lokomotivy s pantografem, izolovaný vlak se zamčenými a zatlučenými okny pro izolaci nákazy, která se ovšem může roznášet po půlce Evropy přes na koleje kanalizované záchodky, odebrané zapalovače a sirky, ale elektrické rozvody s nízkou třídou krytí, kam by kyslík ve vyšší koncentraci kvůli požáru jistě pustit nemohli, scénář řeší kvůli zatlučeným oknům dodávku kyslíku, ale už nikdo neřeší hromaděný vydechovaný oxid uhličitý, vojáci chránící izolaci vlaku ji za chvíli rozstřílejí jakož i mnoho dalšího, ale vlak s vysokou koncentrací kyslíku to nezapálí, Poláci mají zapnutou elektrickou trakci nad 30 let odstavenou tratí, také helikoptéra spouští koš tam, kde by měl zavadit o elektrické vedení a stožáry, které ovšem najednou chybí, o chybě v mapě železničních tratí poblíž Jablunkovského průsmyku a velmi snadném přejezdu morového vlaku přes železnou oponu s polským souhlasem na odstavený most na nepoužívané trati ani nemluvě... ()
Když si představím klasický film ze sedmdesátých let, ve kterém se nachází napětí, akční scény a závěrečné vyburcování. Vybavím si většinou americké, neskutečně na můj pohled, vyumělkované filmy, které se s realitou dají srovnávat asi tak jako zrnko písku se Zeměkoulí. Přejezd Kassandra je na tom tak nějak podobně, i když na něm Američani nespolupracovali (herci už ano). Kamera je taková zvláštní, akční scény hrozně dementní, i když na svojí dobu možná stojí za řeč. Jenže jsem i viděl filmy ze stejného období, které na tom byly bezpočetně líp, takže tím pádem tohle všecko padá na jednu hromadu. Přejezd Kassandra má co po příběhové stránce cosi do sebe. Možná by se dalo říci, až nadčasový příběh. Každopádně mě tento film svým zpracováním nijak nepřekvapil. Nenudil jsem se u něj, ani nemůžu říct, že by mě nebavil, jen se mi prostě nelíbilo to, jak byl zpracován. A to závěrečné akční boom bylo na mě opravdu moc. ()
Díky Kassandře jsem se zamilovala do katastrofických filmů, které ve velké míře vyhledávám i dnes a nechávám se jimi dokonale zblbnout. Máme tu vlak plný nevinných lidí a uprchlíka nakaženého smrtelnou chorobou. Nic nesmí vyjít na světlo. Nikdo se nesmí nic dozvědět. Vše musí být dokonale utajeno. Nikdo z vlaku nesmí za žádnou cenu ven. Vlak se řítí krajinou a v cestě mu stojí dávno nepoužívaný železniční most, který by nemusel vydržet váhu vlaku. Ta hromadu šrotu ji zcela jistě nevydrží. Samozřejmě, že tu jsou i nelogičnosti, ale ty velkoryse odpouštím. ()
Galerie (93)
Photo © International Cinemedia Centre Ltd.
![Přejezd Cassandra - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/163/166/163166444_f09e6a.jpg)
Zajímavosti (9)
- Filmový Cassandřin most je ve skutečnosti 565 metrů dlouhý a 80 metrů vysoký obloukový Garabit Viaduct, stojící v jižní Francii v provincii Cantal. Most stojí už 130 let a na rozdíl filmu se stále těší provozoschopnému stavu. (Lateef)
- Charlton Heston odmítl hlavní roli, protože se mu nelíbilo 12 týdnů natáčení v Itálii a Švýcarsku, a byl také přesvědčen, že filmům o nemocech se nikdy nedaří v pokladnách kin. Peter O'Toole a James Coburn také odmítli hrát ve filmu. (Marek06)
- Filmaři si evidentně nehlídali řazení vagónů rychlíku, protože červený restaurační vůz je v různých záběrech řazen obráceně (pozná se to podle toho, že tento vagón má na střeše sběrač elektrického proudu a ten je na vagóně jednou vpředu a pak zase vzadu). Ještě pět kilometrů před mostem nejsou na trati vidět žádné sloupy elektrického vedení s trolejí, ale kilometr před ním ano, ačkoliv nikde není žádná odbočka. Jízda vlaku se natáčela na různých místech a produkce si neohlídala, zda je trať elektrifikovaná či nikoli. Při vrtulníkové akci kolem trati opět chybí sloupy elektrického vedení a trolej. To by samo o sobě nebyla taková vada, kdyby vlak netáhla elektrická lokomotiva. Z minimálně tří záběrů těsně před katastrofou je vidět, že první třída (od lokomotivy po restaurační vůz) čítá šest vagónů. Ovšem do propasti se těch vagónů zřítí hned devět. (Robbi)
Reklama