Režie:
Wes CravenKamera:
Victor HurwitzHudba:
David HessHrají:
Sandra Cassel, Lucy Grantham, David Hess, Fred J. Lincoln, Jeramie Rain, Marc Sheffler, Martin Kove, Jonathan Craven, Cynthia Carr, Richard TowersVOD (1)
Obsahy(1)
Dve mladé vidiecke dievčatá sa vyberú do mesta na koncert, no zháňajúc po ceste marihuanu, natrafia na bandu kriminálnikov. Tí ich unesú a v lese jednu z nich dobodajú a druhú znásilnia, dorežú a zastrelia. Kúsok ďalej je dom, v ktorom však žijú jej rodičia. A keď k nim kriminálnici prídu nahodnú návštevu, rodičia sa dozvedia o ich čine a vezmú spravodlivosť do vlastných rúk. Dnes už legendárny nízkorozpočtový ($87.000 USD) film, vychádzajúci z Bergmanovho PRAMEŇA PANNY a neskôr následovaný tuctom napodobenín (I SPIT ON YOUR GRAVE, HOUSE ON THE EDGE OF THE PARK). (POMO)
(více)Recenze (128)
Ve své době to mohl být kult a mohlo to být i dost kontroverzní, to ano. Ale v dnešní době? Když ten film tak strašně zestárl? Ty scény znásilnění jsou na svou dobu uvěřitelně natočené a vlastně to na nich celé stojí, pak ještě finále má něco do sebe, ale jinak je to amatérsky natočené, postavy se chovají hloupě a vedou naivní a sotva uvěřitelné dialogy a jakoukoli zbylou šanci o vytvoření atmosféry a napětí úspěšně zabíjí to, že ačkoli je ten film o dost silném tématu, hraje zde většinu času nějaká veselá hudba (!!). Od filmu s takovou pověstí bych něco takového fakt nečekal. A je mi fuk, že to točil Craven - prostě to dost zestárlo a asi ani tehdy bych si z toho necvrnkl do kalhot... 2* ()
Je to takové nevyrovnané, špatně skloubený humor s thrillerem. Hudba je groteskní, což se spíš hodí ke komedii. Herci moc dobří nejsou. 40% Za celkovou kreativitu Wese Cravena. ()
Musím souhlasit s kolegou Tomes83. Remake je daleko dynamičtější a propracovanější než klasika sedmdesátek. Ano, oba filmy se skládají ze stejného názvu, ale v dějovém jednání je každý úplně jiný. Vypsal bych rozdíly, ale to bych tu vypsal spoilery obou dílek. U mě to je za rovných 55%. ()
Za mě hodně povedený thriller/horor ve kterém Craven hravě a zajímavě střídá atmosféry či žánry. Jsou tu například fakt hezké záběry na přírodu do nádherné hudby a následně jsme svědky znásilnění či komické vsuvky s policisty. Jenže kupodivu mi tenhle mix nálad a atmosféry vůbec neshodil vážnost zápletky, ba naopak. Celé to totiž působí dosti hravě a není to jen brutální film. Například scéna s večeří u rodičů zavražděné, podle mě měla i lehounce surrealistický nádech díky osvětlení a celkově provedení té scény. A i tohle právě dokazuje jak je tento film zajímavý a nedokáže nudit. Ano, místy je to přestřelený, ale je to film, kde autor skrze svojí vizi ukazuje reálný horor co se stát může, ale obalil to do své kreativní vize. Proto bych tu rozhodně nekoukal na uvěřitelnost některých scén, jako například konec. Ten byl dle mého, ale naprosto skvěle ujetou odplatou na ty grázly kterou jsem si užíval. PS: Hudba je geniální ! ()
Nevim jestli ta dementní, groteskní hudba byl záměr, ale do toho filmu se vůbec nehodila a atmosféře teda vůbec nepřidala... ()
Taká nízkorozpočtová blbina plná vyvraždovačiek, miestami originálnych, miestami oničom. Herci slabí, chovanie postáv zasa stupídne. Rodičom zabijú dieťa a oni sa budú hrajkať s rôznymi mučivými nástrojmi v štýle niekde medzi MayGyverom a McCulkinom v Sám doma. Nepochopil som zbytočné humorné odbočky dvoch policajtov ala Pat a Mat. Jedným z nich bol vtedy mladý (neskôr tradičný záporák) Martin Kove. Atmosféra rovnako slabota. Jediným pozitívom je, že film nenudí. ()
Dvě mladé holky si vyjdou na koncert a jsou chyceny partou uprchlých zločinců, která si s nima šeredným způsobem pohraje. Ale co čert nechtěl. Jsou donuceni zůstat přes noc u rodičů jedné z dívek, kteří se brzo domáknou, s kým mají tu čest....a pomsta je sladká! Ne nadarmo se na obalu THE DRILLER KILLERa mluví a THE LAST HOUSE ON THE LEFT. Celkový feeling filmu mi skutečně THE DRILLER KILLERa připomínal. Za zmínku taky stojí dva venkovští policajti, kteří jsou místy skutečně k smíchu. Jinak jde o hodně průměrný horror. Trocha víc gore by mu rozhodně neuškodila. Na líp, než na tři to dnes určitě nebude. ()
Čo nijako neviem a nechcem pochopiť je, prečo tragický a krutý príbeh, ponímaný bez akejkoľvek nadsázky, vyznieva vo výsledku ako hipisácka groteska. Réžia na prvotinu celkom uchádzajúca, ale bizarnosť hudobného podmazu nemá hraníc a dementným hercom hrajúcim retardované postavy by sa človek smial, keby nemal chuť poslať ich radšej nakopať. Za zhovadenie tak silného námetu by Wes Craven zaslúžil kľačať v kúte. Myslel som si, že nehorázne policajtské výstupy ( hlavne ten s kurencami bol obzvlášť vydarený ) sú vrcholom, ale keď prišiel čas na pomstu, ešte len to sa diali veci ! (výhercom jednoznačne šľahačka na podlahe, ten brilantný nápad mi neprestáva rezonovať ). Neviem sa vžiť do vnímania amerického publika tej doby, ale relatívne únosné, svojim spôsobom šokujúce a absurdné to muselo prísť aj im. Beriem, že ( možno / zrejme ) šlo o recesiu, ale ani recesia nemusí byť predsa nutne totálne blbá. ()
V tomto snímku by nebyla nouze o silné emoce, ale vše pohřbívá hloupě zvolená hudba a cirkusové vstupy ochránců zákona. Dále mě překvapila absence jakékoliv gore scény. Revenge sekvence jako taková je možná jednou z těch nejlépe propracovaných, ale vše jako kdyby bylo baleno do groteskní fólie, kterou asi sedmdesátá hippie léta vyžadovala. Oba remaky jsou o stupeň lepší. ()
Spojení grotesky a násilí + příšerná amatérština, která shazuje vyznění příběhu. A to má být údajně předlohou Bergmanův Pramen panny, můj oblíbený film, to snad ne! Já si nemyslím, že je Craven až takový blb, ale potřeba šokovat za každou cenu se mu vymkla z rukou. Anebo byl celý štáb během natáčení totálně sjetý! Horror Challenge Tour. ()
Tragikomické pojetí thrilleru s cirkusovou hudbou se u tohoto typu nehodí. Je mi jasné, že to byl záměr, ale kdybych nevěděl, že se režie ujal Wes Craven, tak bych tomu neuvěřil. Edit: Teď jsem si přečetl komentář uživatele JFL, který mi mluví z duše. V podstatě napsal vše důležité, co tenhle absurdní výtvor obsahuje. ()
Jako první jsem viděl remake filmu z roku 2009. Jelikož na mě velice zapůsobil, sehnal jsem si i tuto originální verzi z roku 1972. Po dnešním zkouknutí musím konstatovat, že remake filmu byl rozhodně lepší! Co se týče dramatičnosti, hereckých výkonů i samotného chování hlavních postav! ()
Může to znít trochu nepatřičně, ale mezi surovým brakem Poslední dům nalevo (1972) a umělecky laděným dramatem Pramen panny (1960), existuje jistá spojnice v podobě znásilnění a tvrdé vendety. Nakolik se Wes Craven nechal ovlivnit Ingmarem Bergmanem si netroufnu hádat, ovšem ta inspirace je zcela zjevná a ze strany Cravena dokonce přiznaná. Švédské drama jde cestou úvah a filozofování, jež zvažují morální důsledky aktu pomsty, protože hlavní protagonista je silně věřícím člověkem, jehož víra mu zakazuje zabíjet. Craven však k dané látce přistupuje se sbíječkou v ruce a dvojici zhrzených rodičů, kterým útočníci znásilnili a zavraždili dceru, dopřává surovou pomstu. Poetická balada převedená do exploatační stoky. Poslední dům nalevo je tvrdý, amatérsky natočený film s jednou děsivou, a v době uvedení, nečekanou scénou. Ve své podstatě nejde o dobrý horor, neboť konvence vyprávění zcela vypouští prvek nadpřirozena. „Špinavý thriller“ mi přijde jako daleko lepší nálepka. Jde o příběh dvou dívek, které si vyrazí na rockový koncert, ale nakonec jsou uneseny, znásilněny a zavražděny gangem sadistických trestanců. Identita vrahů je shodou okolností odhalena rodiči jedné z dívek, což vede k ultimátní pomstě. I přes amatérský look, umocněný nemotorným střihem, se mladému režisérovi nedá upřít urputnost a zápal, s nímž ke svému debutu přistoupil. Poslední dům nalevo je silný ve způsobu jakým nám podává příběh. Ten film chce šokovat a dělá to velmi přímočarým, tvrdým způsobem, bez jakýchkoliv příkras. Opravdu nepatřičně působí jen humorné scény, které zbytečně podkopávají syrovou atmosféru. Wes Craven patřil na počátku sedmdesátých let mezi skupinu vzpurných režisérů. Filmaři na startovní čáře, ochotní obětovat ruku, jen aby za hrst dolarů mohli něco točit. Mladí dravci, frustrovaní válkou ve Vietnamu a znechucení érou hippies. Svou potřebu vyjádřit se ventilovali skrze krev a množství do té doby nevídaného násilí. Výsledkem jsou právě snímky jako Poslední dům nalevo a Texaský masakr motorovou pilou (1974) od Toba Hoopera, které stanuly na prahu pomalu se rodící exploatační scény. Poslední dům nalevo není pěkný, ani dobře udělaný film. Je odporný a krajně odtažitý. Nikdo mu však nemůže upřít výpovědní hodnotu a upřímnost, se kterou do diváka sází své zvrhlé obrazy. ()
Klasika žánru exploitation a debut starého zvrhlíka Wese Cravena. Inu...film je to skutečně brutální. Všechno to mučení a nehorázná brutalita vůbec jsou natočeny tak věrohodně, až je z toho člověku kolikrát zle. To má nasvědomí hlavně amatérská kamera, která dělá dojem, že jde o jakési šílené home video. Jen jsem moc nepochopil, proč v Last House on the Left pořád hraje ta hipísácká hudba...asi se Cravenovi prostě líbila. ()
Prazvláštně natočený, evidentně nízkorozpočtový snímek (což u tohoto typu filmů ze 70. let je možná plus), který si ovšem zaslouží shlédnout, minimálně v rámci zakladatelů subžánru. V úžas mě přiváděly kontrastní střihy - děvčata se dostala do spárů tyranů vs. taťka s mamkou pečou dort a hraje jim k tomu hudba ne nepodobná "dělání, dělání" od Jardy Uhlíře. Nebo prostřihy detailu obličeje násilníka slintajícího na tvář oběti vs. přihlouplí policajti, kterým došel benzín při výjezdu za vrahy... Co určitě potěší je děj, který film člení na dvě části, nestihne nudit a zachraňuje tak jinak podprůměrný zážitek. ()
film je tak trochu nevyvážený, alebo ak mám byť úprimný tak nie moc kvalitný ale šokujúci to určite áno na tú dobu a aj dnes by niekoľkým divákom dvihol žalúdok pretože servítku si pred ústa nebral...pôsobí na mňa tak trochu dokumentárnym spôsobom čo je spôsobené veľmi nízkym rozpočtom...nízky rozpočet sa odzrkadluje aj na zlých hereckých výkonoch (ak sa dajú nazvať hereckými) a na veľmi jednoduchom a nie príliš duchaplnom scenári...miestami na mňa pôsobil parodicky - kontrastné scény a infantilná hudba, ktorá sa ako keby snažila odľahčiť celý film...all in all film pôsobí dosť amatérskym dojmom ale nie je to ani tak vina tvorcov ale doby, pretože do hororov sa nezvykli investovať veľké peniaze (až kým neprišiel The Exorcist)...60% ()
Nemám ani za mák potřebu hledat indicie a zajímat se o fakt, zda Wes Craven byl či nebyl tím prvním, kdo měl koule a nadpřirozeno nahradil realitou, tedy hororová monstra lidskými hovady. To je mi vážně fuk. Spíše se vyjádřím ke snímku, jenž se mi líbil, ovšem bývalo by moudřejší nahradit příšernou hudbu, jež vždy kazila celkový dojem z právě probíhající scény, nebo ještě lépe vypustit, jako to učinil Meir Zarchi, také z děje odstranit vidlácké policisty, kteří snad měli být určitou zlehčující a vtipnou vložkou filmu, přičemž nebyli, a celkově to pojmout jinak. Takto z toho vzniklo cosi, co mělo potenciál, leč ten zůstal velmi nevyužit. Poslední čtvrthodina je masakr, škoda, že to nelze říci o celku. ()
V explicitním vyobrazení násilí sice pokulhává za podobně laděným I Spit on your Grave, ale ve všem ostatním ho předčí. Sice je to natočené lacině, ale ne vysloveně amatérsky, takže se to narozdíl od výše zmíněného filmu dá brát vážně. A občas i zamrazí, zvlášt v první půli. Druhá je přecijen trošku slabší a k čemu tam např. byla dějová linie s policajtama sem do konce filmu nerozluštil. 64 min Directors cut by mohl být hodně zajímavý. ()
Nejsem takovy znalec abych tvrdil ze je toto prvni "rape exploitation", ale mozne to je. Tzn. ze lide se zde muci a zabijeji jen pro zabavu sve chore mysli. V ramci zanru (a doby vzniku) se podle me jedna o film relativne dobry. Samozrejme by opet pomohlo mirne zkraceni. ()
Možno je to film, čo dal vzniknúť Texas Chain Saw Massacre. Od začiatku sú tu Chekhov guns: maloletá ako objekt túžby, násilie v médiách, bad neighbourhood. Inteligentné, divácky príjemné predstavenie postáv a ľahké načrtnutie ich charakterov efektne uvedie do problematiky filmu. Prvá situácia nebezpečenstva vyzerá až parodicky, vzhľadom na hlúposť postáva štylizáciu s hláškou. Striedanie strihu do prostredí nebezpečného a bezpečného rovnako vyznieva parodicky, lebo oslabuje jednotlivé tempá a emócie v týchto prostrediach a dejoch, no zároveň toto striedanie obohacuje a môže viesť k zvýšeniu napätia. Beh lesom vyzerá rovnako reálne, ako hlúpo. Filmu škodí hlavne predvídateľnosť a nedostatočná psychológia postáv, dejová línia s policajtmi je celkom zbytočná a tak sa výsledok dostáva do kvality B filmov. Túto tému najlepšie spracoval asi Ingmar Bergman. ()
Reklama