Režie:
Terrence MalickScénář:
Terrence MalickKamera:
Emmanuel LubezkiHudba:
James HornerHrají:
Colin Farrell, Q'orianka Kilcher, Christopher Plummer, Christian Bale, August Schellenberg, Wes Studi, David Thewlis, Yorick van Wageningen (více)Obsahy(2)
Roku 1607 připlouvá do Nového světa ke břehům Virginie anglická loď. Na její palubě se nachází spoutaný kapitán John Smith (C. Farrel), který má být krátce po přistání popraven za pokus o vzpouru. Je však velitelem výpravy, kapitánem Christopherem Newportem (C. Plummer) omilostněn a pověřen navázáním kontaktů s místními domorodci a získáním zásob pro nadcházející zimu. Na své cestě je zajat a život mu zachrání dcera indiánského náčelníka Pocahontas (Q. Kilcherová). Oba se do sebe zamilují, Smith Pocahontas učí svůj jazyk a ona mu zase ukazuje krásy svého světa. Jejich láska je však ohrožena, když začnou narůstat konflikty mezi nově vzniklou kolonií Jamestownem a indiány, které přerostou v otevřený boj… (Česká televize)
(více)Recenze (641)
krásnych "80%" (ak lúbite čistú poetickú výpoveď v podaní Terrenca Malicka, ktorý nás v podobnom vyprávačskom štýle previedol po Tenkej červenej čiare, budete spokojní). Nový svet síce nedosahuje kvalít spomínanej červenej čiary, vo svojej podstate sa všaj aj napriek tomu nestratí. ()
Nebolo to hneď na začiatku, myslím, že tak v 15 minúte ma Malick drapol a už ma nepustil. ()
Terrence Malick je génius, o tom niet pochýb. A opäť natočil poetický, hĺbavý film, z ktorého vyžaruje sila a "nekomerčnosť". Prvá polovica (možno aj 3/4) bola rovnako silná ako TENKÁ ČERVENÁ LÍNIA - aj hrdina je dosť podobný tomu Caviezelovmu. Romantickosť je zdrvujúca a dokáže vyvolať silný pocit spolupatričnosti s hrdinami. Menenie rozprávača je úžasné rovnako ako scenáristická stručnosť a okúzlujúca "obrazovosť". Druhá "polovica" je chladnejšia, ale o to viac poukáže na realitu lásky a "skutočný svet". "Myslel som, že je to sen... ale iba to bola pravda..." ()
Hodnotím verzi, která měla 135 minut. Celkem se mi to líbilo a ani by mi nevadilo se podívat na delší verzi, ale to jenom za předpokladu, že by to nebylo dalších 15 minut chození v trávě, které má Malick tak rád. Jinak mi ale jeho styl režie sedí, mám rád tyhle pomalé filmy. Mimochodem tenhle film mi hodně připoměl Herzogovi oběvitelské opusy. ()
Už plakát mě na tento film nalákal, bohužel se nemůžu zbavit dojmu, že mít to o alespoň půl hodiny míň, byla by z toho super podívaná. ()
Videl som momentálne rozšírenú verziu,ktorá trvá bezmála 3 hodiny! A to je pre diváka doslovné filmové utrpenie,ktoré nie a nie skončiť! Na myslí mám atypickú formu rozprávania,nie je to klasický film,je to zvláštny MIX obrazov cez kameru CHIVA Lubezkeho a HUDBY Jamesa Hornera,to rešpektujem a uznávam! Tieto dve filmové zložky majú neuveriteľné čaro,ale keď sa to OPAKUJE a OPAKUJE,začne to liezť človeku na nervy! A pevné zocelené nervy musí mať každý,kto sa rozhodne postúpiť filmovú poéziu v Director s CUT,ktorá v zložitej emocionálne vypätej vízie režiséra Malicka,ktorý by sa bez problémov uplatnil ako tvorca dokumentárnych filmov niekde v NATIONAL GEOGRAPHIC,je DE-FACTO veľmi ťažkým sústom! Uvedomujem si najmä,čo chce režisér povedať: Osídľovanie Ameriky na začiatku 17 storočia...Pôvodní obyvatelia Indiáni budú pomaličky a systematicky vyhladení,utláčaní,vyvražďovaní,ale indiánsky holokaust trval dlho,pokiaľ všetci nevymreli... Nepoznajú nových ľudí,nevedia,čo sú zač,len sa blíži zrážka dvoch rozdielnych kultúr,aby som si domyslel,že niečo na spôsob Rómea a Júlie... Film odporúčam asi iba oddaným fanúšikom režiséra i hereckého obsadenia,ktoré nemá prakticky žiadnu chybu,Colin,Christian a Q'Orianka Kilcher sú takmer bezchybní,okrem prehrávania sa donekonečna... To,že Q'Orianka je decko a správajú sa k nej ako k sexuálnemu objektu,je ešte viac divné! Mením kompletne názor na extrémne divný film s magickým obrazom a zvukom s ťažkým uchopením doposiaľ nepoznaného,ktorý môže diváka poriadne zdeptať! ()
Neuvěřitelný film. Terrence Malick se po sedmi leté pauze opět do něčeho pustil a jako vždy to stojí za to. Kamera, hudba a minimalistické herectví dodávájí tomuto epickému dílu úplně jiný rozměr než v jiných filmech a vytářejí dokonalou atmosféru, která ve filmu nemá obdoby a je srovnatelná snad jen s těmi nejhezčími básněmi. Někomu můžou vadit několika minutové záběry na krajinu ale mě se tato "pomalost" a utahanost na filmu líbila nejvíce a jediné co v mých očích působilo trochu pomaleji byla poslední půlhodina. Ale dokonalá Kilcher, civiliní Farrell, bezchybná kamera a neuvěřitelná hudba to jsou fakty, které mi nedovolí dát méně než 5*. Krásná poetická romance, která chytne a nepustí. Avšak musíte pro to mít cit. ()
Vizuálne krásne romantické dielo, ktoré je príliš dlhé a občas nudí. Hercom nemám čo vytknúť. Pre tých, ktorí obľubujú dlhé melancholické lovestory päťhviezdičková záležitosť. ()
Budu asi jen opakovat předchozí komentáře, ale "Nový svět" se po formální stránce velice podobá "Tenké červené linii" a znovu dokazuje, že T. Malick ze svého režisérského umu nic neztratil ani po sedmileté tvůrčí pauze (stejně jako po té dvacetileté). Jeho rukopis je nezaměnitelný a - byť pro mne zůstane už asi trvale jeho nejlepším filmem "Zapadákov" - na snímky tohoto autora se budu vždycky těšit. Navíc mladičká představitelka hlavní role si mne naprosto získala svými půvaby i nenápadným hereckým projevem. Jen toho Farrella na konci mi bylo trochu líto... ()
To je těžko. Pokud mě film nebaví, nebo se mi nelíbí, může být natočen sebepečlivěji, ale přes tři nejdu. Pečlivě nacvičené všechny dva výrazy zpruzený a nasraný Colinovy se pochopitelně ve stínu Balea rozpustily do unylého prázdna, což není pro mě nic nového, mě nezaujal nikdy nebo hodně dávno a indiánka metající hvězdy v závěru u jezírka sice pobavila, ale tak.. bylo to úmornééé. Pan režisér si asi nekonečný filmeček natočil pro sebe a pro pár jeho nadšených, skalních fandů. Nebýt krásné kamery, utrhnu se víc. ()
Zajímavý film o spojení dvou světů. "Nový svět" volá... ()
Tenká Červená Čiara je film, ktorý sa podarí raz za život aj to len "vyvoleným"a v mojom osobnom filmovom rebríčku zastáva popredné miesta. Kto bol nadšený Malickovým štýlom, nemal by byť sklamaný ani teraz, hoci sa jedná o dva rozdielne filmy. Komu sa páčili filozofické, úvahové pasáže z TČČ, bude z New World nadšený. TNW mi pripadal ako sfilmovaná lyrická báseň, alebo obraz pretavený na filmové plátno. Prakticky každý jeden záber je vypiplaný do posledného detailu a jednotlivé scenérie sú prekrásne!!! Je vidieť, že Malick je maximalista, možno aj preto natočil za 30 rokov 4 filmy a že si dá na svojich dielach fest záležať...Všetci herci sú úžasný (škoda, že Bale sa dostane na plátno až v poslednej hodine a nedostane väčší priestor). Verbálna komunikácia je v pozadí, dôraz je kladený na mimiku, gestiku, neverbálnu komunikáciu, alebo monológy jednotlivých postáv, čo pôsobí veľmi zaujímavo a dotvára celkový koncept.. Skrátka nádherný poetický film, ktorému chýba malý krôčik k dokonalosti... 4,5*/5 ()
A pointa? ()
Nádherný poetický príbeh lásky so skvelým Farrellom. Film sa pomaličky tiahne časom a pôsobí ako balzam na dušu. Bol som veľmi príjemne prekvapený. ()
Film Terrence Malicka se nejdříve tváří jako válečné drama, ale ta lyrická struktura a křišťálově vybroušené dialogy nakonec vypráví příběh o skutečné lásce. ()
K Malickovoho citu a uchopení krás mlčenlivosti prolnutých živoucí poezií obrazu člověk musí opravdu hodně dozrát. Můj vývoj trval přesných pět let. Nelituji. Návrat k Novému světu ve mě vyvolal radostné ÁHA, jelikož až nyní jsem schopna porozumět a vychutnat si jej kvůli prožitkům i pozastavení se. Život nám předkládá právě to, co zrovna potřebujeme z důvodu našeho vnitřního rozhodnutí. Velké díky za naprostý unikát halen v rákosí modliteb, pokoře, dotecích řeky duší. V lásce celého universa. Čistá meditace. Malickovo filmy nikdy nedobudou srdce většiny, neprorazí střepinu v oku jejich, ni skrz vlnobití moře nedosáhnou břehu jejich sluchu. Ještě, že tak. ()
Tento film byl až do poslední chvíle jiný, než jsem předpokládal. Monumentální tóny hudebního podkladu, nádherná kamera (v kině to musel být zážitek!), dějinné předurčení vývoje příběhu – to vše jako by mě nutilo neustále očekávat ty nejhorší události, největší muka hlavních postav. A i když k tragédiím v podstatě dojde, nikdy nemají takový dopad, jako v jiných filmech o střetu dvou rozdílných kultur (indiáni x křesťané). Jako by se Malick nesoustředil na trýznění diváka strachem o hrdiny. Jeho hlavním cílem je zprostředkování jakéhosi éterického, spíš lyrického než epického zážitku. Film takřka postrádá dialogy, ty nejdůležitější proslovy slyšíme jen ve formě vnitřních monologů, a spíš než o souvislé projevy se jedná o myšlenky poletující slepě v temnotě láskou zaslepených myslí. Očekáváte-li od tohoto filmu strhující drama o tom, jak je hrozné, že běloši vymýtili indiány, ničeho takového se nedočkáte. Malick natočil pocitový velkofilm, který mnohé uspí, a některé nadchne pro svou vnitřní krásu a skromnost (zahalenou do velkolepé výpravy v hollywoodském stylu). ()
Terrence Malick na polovic cesty mezi Tenkou červenou linií a Stromem života. Aneb ústup od epiky k lyrice. Neboli ústup od příběhu k pocitům. Jenže. Strom života, který je takřka celý o pocitech, na mě fungoval mnohem silněji než Nový svět. Ten totiž váhá, a tak není úplně jasné, čemu se vlastně Malick chce věnovat. Kdyby se zbavil dějové linky a pouze nechal mluvit kameru a jeho již nepostradatelné promluvy, asi by se mi Nový svět dotkl více. Takhle jsem si opět potvrdil, že Emmanuel Lubezki je kameramanský bůh, a že mi Malickovo jedinečný styl režie opravdu baví. Jaké je proto překvapení, že jsem se ale velkou část filmu nudil. Hoďka a půl by byla fajn. 6/10 ()
Tento film skutečně do kin patří. Oplývá neuvěřitelnou poetickou silou. Kamera úžasná. Je to ten typ filmu, kdy si sednete a necháte se unést. Vyzdvihl bych vítečně zvolenou klasickou hudbu (při filmu jsem si dokonce vzpomněl na Kubricka). Mě se osobně na film skutečně bavilo dívat. Také se mi líbilo, jak byl hlavní hrdina hezky upozaděn, aby ho vystřídal jiný hrdina - to se vážně povedlo. Takže u mě 90% - krásný výpravný film - ale ne pro všechny, připravte se na pomalé tempo. (Neuvěřitelné zjištění, že ta "Pocahontas" je ročník 1990, tudíž ji bylo při natáčení 15 let!!!) ()
Film má na mě až moc pomalé tempo, ale obsazení se mi líbí. ()
Reklama