Režie:
Franco ZeffirelliScénář:
Franco ZeffirelliKamera:
David WatkinHrají:
Anna Paquin, Charlotte Gainsbourg, Fiona Shaw, John Wood, Geraldine Chaplin, Nic Knight, Joan Plowright, Joséphine Serre, Billie Whitelaw, William Hurt (více)Obsahy(1)
Chtěli z ní vychovat poslušnou ovci. Vyrostla v sebevědomou mladou ženu. Sirotek lowoodský. I pod tímto názvem byl někdy vydáván (a převáděn na filmové plátno) nejslavnější román Charlotty Brontëové. A plným právem. Neboť Jana, jeho ústřední hrdinka, sirotkem byla a v nechvalně známé lowoodské škole pro osiřelé dívky strávila plných deset let. Mnoho jiných takováto zkušenost zlomila. Jana ale byla silná osobnost. Zavržena rodinou své tety, téměř bez jediné spřízněné duše, ponižována až na samé dno lidské důstojnosti bigotními vychovateli, vyrostla v sebevědomou mladou ženu, která věděla, co může světu dát – a co od něj může chtít. A její první místo vychovatelky jako by jejímu sebevědomí dávalo za pravdu. Neboť Thornfield Hall se všemi svými obyvateli jí otevřel laskavou náruč a nabídl domov, jaký nikdy nepoznala. Jana ovšem netušila, že v jeho zdech se ukrývá tajemství, které se pro ni má stát osudným... Jana Eyrová, která vyšla v r. 1847 a od té doby je neustále znovu a znovu vydávána na celém světě, zaujala filmaře již v samých počátcích kinematografie. Od r. 1910 do r. 1921 bylo natočeno nejméně deset němých verzí, počet verzí zvukových je minimálně srovnatelný. Nejznámější je pravděpodobně americký film z r. 1944 s Joan Fontaineovou a Orsonem Wellesem. Ani tato Zeffirelliho verze z r. 1995 není zdaleka poslední. Režisér, který je velkým ctitelem anglické literatury a divadla, k ní přistoupil po svých dřívějších setkáních se Shakespearem (Zkrocení zlé ženy, Romeo a Julie, Hamlet). Mimořádnou péči věnoval hereckému obsazení. Malou Janu hraje Anna Paquinová, která získala Oscara za svou roli ve filmu Piano. Charlotte Gainsbourgová, dcera herečky Jane Birkinové a zpěváka a skladatele Serge Gainsbourga, byla na roli dospělé Jany vybrána z mnoha stovek kandidátek především proto, že je v ní, jak říká režisér „velká vnitřní krása a síla“. Na filmovém plátně se poprvé objevila ve svých dvanácti letech a už o tři roky později získala Césara za film Nestoudnice. (Česká televize)
(více)Recenze (146)
Hezký film. Postavy se chovají méně dramaticky než v jiných verzích, takže se nám nabízí příjemná podívaná. Dost věcí bylo proti knize upraveno, takže ho s ní nelze srovnávat. ()
Námět slibuje mnohem víc, než tvůrci předvedli, neudělali nic pro to, aby tenhle snímek vybočil z řady mnoha zpracování románu. ()
Nacpat knihu do 112 minut dá fušku. A na obsahu je to znát. Byl dán prostor dětství a osekali útěk Jany. Rochester není drsňák, protiva a nezískáváte si ho postupem času...filmaři nám to usnadnili a líbí se Vám už od začátku, což je na škodu. A Jana a ošklivka? Tady platí totéž. Herečka je krásná baba. Jana si nás musí dobývat. Kde zmizelo jejich vzájemné sbližování? Jejich rozhovory? Ale jinak je to koukatelné. Oprostíte se od běžné reality, MUSÍTE zapomenout na knihu a pak můžete plně zabraní koukat a ocitnout se v Thornfieldu, procházet jeho komnatami a parkem....... A já se zase těším až nám ho dají na obrazovky :-)) ()
Né špatné zpracování,které je však opravdu pouze "na motivy" J.Eyre a knižní předlohy se drží pouze v podstatných věcech.Myslím že F.Zeffirelli dokáže daleko lepčejší historický filmík .Pro mne ,je stále nejlepší zpracování tohoto díla, seriálek z roku 1983 s T.Daltonem. ()
Na stupnici od jedné do deseti byla vášeň na bodu mínus dva. Rozhovory byly strojené, bez jiskry, bez chemie, jako by Jana a pan Rochester vůbec nebyli spřízněné duše. Při vší úctě k hercům docela nuda. Přitom jsem si při čtení knihy Janu fakt představovala trochu jako Charlotte, ale moje očekávání to teda ani trochu nesplnilo. ()
Filmu jako takovému bych dala čtyři, ale Wiliamu Hurtovi, který tu pusu, když mluví prostě neotevře a neotevře jednu, ale v tomto případě budeme odečítat. ()
Zeffirelli natočil kvalitnú adaptáciu, ktorej prednosťou sú pri televíznom vizuáli herecké výkony hlavných predstaviteľov. Hlavne Charlotte Gainsbourg bola vo svojej úlohe očarujúca.Bez znalosti knižnej predlohy, ale zato so znalosťou Fukunagovej verzie klasického príbehu, ktorá bola predsa len o * silnejšia. 65% ()
Zoufalá a nekonečně prázdná výmluva, že román, jako je Jane Eyre, nejde zfilmovat tak, aby se zachovala jeho mnohovrstevnatost a musí zákonitě dojít ke zploštění. Gainsbourg by za jiných okolností byla ideální představitelka hlavní hrdinky, ale Zeffirelli ji nejen, že nevyužívá - on se o to ani nesnaží. Zcela zbytečný počin. ()
Jeden z najpôsobivejších románov od Charlotte Brontë, položený na strieborné plátno. Vynikajúca hlavná postava , trochu sklamala, nakoľko Jana Eyrová, podľa spisovateľky neoplývala takou krásou, aká Charlotte Gainsbourg je. Škoda aj uponáhľaného konca, čo by nadobudlo väčšie synonymum s dielom. Aj tak, pútavé, dobovo autentické, režijne a scénicky dobre zvládnuté. ()
Všechny ty filmy odehrávající se v 19. století v Anglii jsou si hodně podobné. Vždy jde hlavně o hrdinku - ženu, která jde proti proudu doby. Sebevědomá, leckdy pokroková myšlením, nezdolná. Taková je i Jana Eyrová. A to přitom prošla těžkým "žalářem" v podobě škole pro dívky. Toto dílo se ale přeci jen trochu vymyká tím, že zde zůstává jisté tajemství. A proto mě to možná trochu víc bavilo. I když je předem jasné, že opět nastane happy end a jak vychovatelka tak její pán se do sebe zamilují. Proti dílům tehdejší doby, navíc většinou psaných ženskou autorkou, se Jana Eyrová zásadně nevymyká. Ale přesto má něco do sebe, ačkoli romantiku mezi hlavními hrdiny dlouho hledat a nevím, zda zrovna ženy budou zařazením do kategorie romantiky nadšené. ()
Režie: Franco Zeffirelli, Hudba: Claudio Capponi, Alessio Vlad Slušně zpravovaný film podle knižní předlohy Charlotte Bronteové. Film je stejně jako kniha temný a ponurý. Jana Eyrová je plachá a neivná jak má být a majitel panství Edward Rochester je přesně tak hrubý a obroublý jako v knize. Tento film rozhodně doporučuji shlédnout milovníkům historických románů. ()
Nemůžu si odpustit tu jednu hvězdu neubrat, kvůli neshodám filmu s knihou, které byli ke konci dost velké. A co nechápu, jsou ty kritiky na Janin vzhled. To musí vypadat každá hlavní hrdinka jako sexbomba??? ()
Nevím, proč byl tento film natočen a ani to nehodlám zjišťovat, ovšem co vím jistě. Rozhodně nikoliv pro příjemný prožitek z kvalitního snímku. Po docela zajímavém začátku se film začal rozvíjet v takových prapodivných končinách, až jsem nevěděla, čí jsem a kde jsem a nejspíše bych i usnula, kdyby mne představitelka hlavní hrdinky tolik nerozptylovala. To je snad poprvé, kdy mi ztrvárnění nějaké postavy tolik vadilo. ()
Klasická béčková adaptace s žádnými výraznými, či zajímavými prvky. Není co ocenit, není co napsat. Snad jen: Opravdu má Jana Eyre vypadat jako piraňa? ()
Našťastie dnes už nikto nečíta, a už vôbec nie nejaké blbé britské stariny, Bron...čo? Kto? Potom je možné, aby z nádherného košatého diela, z milovanej knihy mojej mladosti, vznikol takýto okyptený mrzák. Jasné, že som na konci slzila, od dojatia, koľko sa toho tam Zeffirellimu nevošlo, a ako to moje obľúbené dielo preriedil. Kto však knihu nečítal, tomu sa bude film páčiť. Za kostýmy, výpravu, kameru 5, za scenár 1 hviezdičku, takže fí 3. ()
Mne sa zrovna táto adaptácia Jany páčila asi najviac. Charlotte má v sebe niečo, čím sa na stvárnenie Jany (aspoň pre mňa) absolútne hodila a verila som jej aj prižmúrenie oka. Myslím, že aj ostatný herci zvládli svoju prácu dobre, jedine snáď scenáristi sa mohli trošku viac pohrať a dať filmu trochu viac života. Hudba je skvelá. Na päť hviezdíc to nieje, ale tie štyri sú z môjho pohľadu celkom zaslúžené. ()
Jana Eyrová mě uchvátila už při čtení knihy, a viděla jsem spoustu filmových zpracování. Tento film je všechny předčí hereckými výkony, režií, a celkovým dojmem. Nevím, jak dlouho hledali hlavní představitelku, ale přesně takto jsem si vždycky Janu představovala. Chvíli mi trvalo, než jsem si zvykla na Williama, protože jsem kdysi viděla zpracování s Timothy Daltonem a ten mi seděl naprosto přesně. Ale postupně si i William získal mé srdce , i když nepatří k mým oblíbeným hercům. Jak část v sirotčinci, tak na Thornfieldu obsahuje silně emotivní scény a i když se do filmu nevešlo všechno krásné, co bylo v knize, tak výsledek je obdivuhodný. Možná jen konec je o maličko víc krácený než jiné části. Moje oblíbená scéna je v zahradě, kdy pan Rochester přistihne Janu, která maluje jeho portrét. ( Jsem krásný? Ne, pane. ) ()
Klasická červená knihovna plná dramatu, výrazných gest, tajemství, intrik a neštěstí. Nemyslím, že to zpracování nějak vyniká nad jinými, možná bych měla zkouknout víc takových pro srovnání. Každopádně Charlotte Gainsbourg mi s tímhle účesem přišla hrozně škredá. Pardon, ale vyzáblá, nevýrazná, ještě s uplácnutou prdý*kou na hlavě. Ani hlavní hrdina nebyl nijak uhrančivý. Neříkám, že by musel být nějaký krasavec, ale mít trochu charisma by neuškodilo. Opět mi přišlo, že ho maskéři zeškaredili. Ani celkově nemám potřebu tuto verzi vidět znovu. ()
Miluji Janu Eyrovou v jakémkoli zpracování a tady navíc skvělá výprava. ()
Druhé nejlepší zpracování Jany Eyrové, které zde můžeme vidět, je výborné. Kostýmy, lokace, tajemno, napětí, hudba, obsazení. Obzvláště některé postavy (Leanne Rowe, Amanda Root) líbezně zapadají do příběhu a vyvyšují tak celý dojem strmě vzhůru. Představitelky Jany se pak svérázně protloukají dějem, přičemž Anna Paquin působí hodně divoce, zatímco Charlotte Gainsbourgová jako slečna, která je připravená snášet rány, ať už přijdou odkudkoliv a jakkoliv tvrdé, což neúplně zapadá do charakteru celé postavy. Dalším menším kazem (otázka je, zda nefiguruje již v knižní předloze) jsou některé bezduché rozhovory, obzvláště ke konci filmu. Každopádně velmi zdařilý snímek, dnes již však překonán Janou Eyrovou (2011). ()
Reklama