Hudba:
Arthur KayHrají:
John Wayne, Marguerite Churchill, El Brendel, Tully Marshall, Tyrone Power Sr., Ian Keith, Ward Bond, Robert Parrish, Iron Eyes Cody, Helen Parrish (více)Obsahy(1)
Breck Coleman (John Wayne) je stopař, který se vyzná na divokém západě a umí se domluvit s indiány. Proto se také stal skautem u konvoje pionýrů, kteří se chtějí usadit na západě. Cestou překonávají řeky, údolí, hory a poště. Osadníci musí bojovat o přežití s indiány a nepříznivým počasím. Navíc o Colemanův život usiluje velitel konvoje se svými kumpány. Film je především výpovědí o hrdinství a odvaze, kterou měli první pionýři při osidlování divokého západu v 19. století. (worm14)
(více)Recenze (22)
Dobrodružný film o osídľovaní Ameriky z 30 rokov, kde filmová kinematografia bola ešte skoro v plienkach a len sa formovala. A tak tento film nemá ešte veľa westernových prvkov, ale zato ma dve pamätné sceny. Jedna je, keď cela kolóna prechádzala dolu svahom a tá druha, keď na nich útočili indiáni. Je fakt, že týmto filmom sa inspirovalo veľa neskorších westernov. Chyba tu hlavne rozvinutie charakterov a aj poriadny zaporak. J.Wayne ako mladý stopár nebol tak presvedčivý, ako pri jeho neskorších westernoch, ale to sa zdá byť pochopiteľne, v jeho mladom veku. Silne 3*. ()
NFR 2006 ()
║Rozpočet $2milióny║ príbeh poctivo vystavaní, ponúkne dobrodružnú cestu naprieč amerikou s výbornou dramatizáciou a napätím, John Wayne sa skvele zhostil úlohy stopára /80%/ ()
Pre mňa momentálne už iba študijný materiál.Zub času je sviňa a tu je to hrozne cítiť. Herci tesne po príchode zvuku evidentne ešte nemali natrénované a všetci pôsobia ako z najhoršieho slovenského seriálu (áno, aj John Wayne). Takže som sa do toho proste nevedel dostať, lebo postavám som neveril a každá jedna ich veta ma rozčuľovala - čo sa mi pri filmoch tohto obdobia fakt moc nestáva. Ale na druhej strane príbeh je slušný, realizačne je to väčšinou absolútne fantastické a niektoré zábery berú dych aj teraz, pretože sú MEGAEPIC. S prižmúrenými očami 6/10. ()
The Big Trail je v podstatě prvním velkým filmem Johna Waynea. Ztvárnil tu hlavní roli, sympatickou postavu stopaře Brecka Colemana. Je potěšením vidět tuto ikonu westernů ještě v plné formě bez břicha, vrásek a šedin. Celkově mám slabost pro Wayneovy počiny z 30. let a teď je již jasné, kde se zrodil charakter jeho budoucích postav. Zde, v The Big Trail. ()
„Veľká stopa” sa pre trapera, stopára a »priateľa indiánov« , Brecka Colemana, začína kryštalizovať okolo roku 1837, so štartom v centrálnej časti Spojených štátov amerických, konkrétne v Missouri, a to kdesi poblíž rieky Mississippi, kde sú akurát zoskupené obrovské množstvá karavanových vozov, na ktorých už netrpezlivo sedia usadlíci, to jest prisťahovalci z Anglicka, ktorí sa plánujú vydať na 3000 kilometrov dlhú púť naprieč samým, nehostinným prostredím, ďalej vzdorovať i extrémne vrtošivému počasiu, striedajúce lepšie dni s tými horšími, a to ani nehovoriac o všetkých, tých (ne)priateľských, pôvodných obyvateľov Ameriky, ktorí jednak nie sú extra nadšení z toho, že sa im má práve teraz táto «chamraď» ešte aj vo veľkých húfoch nasáčkovať na ich územie, čiže tým pádom nie sú indiáni príliš ďaleko vzdialení od toho, aby sa pokúsili získať svoj typický skalp, svoju víťaznú trofej, čo je v podstate iba koža s vlasmi stiahnutá z hlavy... Ak sa im to aj vôbec podarí prejsť túto celú, neuveriteľne dlhokánsku cestu, až do údolia v Oregone, kedy môžu byť všetci na seba opäť právom hrdí, sa zase niekde inde rozťahovať, pričom v tejto kolóne cestuje i niekoľko ďalších indivíduí, zvlášť odhodlaných Brecka zlikvidovať, že snáď o pár týždňov neskôr konečne príde na to, čo mu nedalo dlhé noci spávať, a to, kto vlastne chladnokrvne zabil jeho kamaráta ? A síce príde na to vďaka obyčajnej náhode, že sa ho niekto znovu pokúsil zamordovať s nožom v ruke, čo ho už tak strašne čertovsky rozlostilo, že sa potom len hnal za pomstou, ale aspoň ich všetkých doviedol do zdarného konca, keď krásavica Ruth Cameron, už ani bohvieako nedúfala, či by sa mohol ešte niekedy vrátiť... ? / Čiernobiela klasika z roku 1930, s vtedy iba 23-ročným Johnom Wayneom, sa určite oplatí vidieť, i napriek jej očividnému propagandistickému nádychu o dobývaní (kolonizovaní) USA spred cca. 183 rokov. Síce to je bravúrne nakrútené, no súčasne sa nevyhýba štandardnému klišé hollywoodskej produkcie. Má to priam excelentnú kameru Arthura Edesona s fantastickým, širokoúhlym prevedením, a to vo skvostných sekvenciách, ale s trochu slabším zvukom, ktorý bol ešte v plienkach. Výprava mala väčšinou vysokú úroveň, pretože postavy sa neustále kamsi presúvali, kde na ne číhali všelijaké nástrahy, aby to bolo skrátka viac zaujímavejšie. Taktiež i s častým obsahom učebnicových, yankee vlastností, o nezdolnosti ľudského ducha, ktorý dokáže čokoľvek. Na mňa osobne to pôsobilo - rozporuplne. Rozpačité dojmy nakoniec prevládajú ! ()
Na svou dobu velice velkoryse pojaté vyprávění, se spoustou komparzistů, bizonů, krav a krytých vozů. Útrapy dlouhé cesty divočinou jsou natočeny dostatečně výmluvně a dodnes před divákem obstojí. John Wayne je až neuvěřitelně mladý. ___ Příběh překvapí i smířlivým postojem k indiánům, hlavní hrdina je dokonce nepokrytě obdivuje - to jsem si v tak starém filmu nedokázala představit. Láska i detektivní pátrání po vrazích zákeřně zabitého přítele jsou sice přímočaré a naivní, ale nevadí, protože hlavním tahákem filmu je překrásná, ale i vražedná příroda (stromy velikosti hradních věží, bažiny, vichřice, hory pokryté sněhem i mírné údolí) a vytrvalá snaha zástupu průkopníků tuhle přírodu uchopit a předělat ji. Z tohohle boje nevyvázne každý živý, ale výsledek jejich úsilí známe - zrodila se Amerika. A bizoni, stejně jako indiáni, skončili v rezervaci. /22. 9. 14./ ()
Divák si až pri sledovaní takýchto starých flákov uvedomí, že filmárčina je drina a v minulosti sa epické scény netočili v teple štúdia a za pomoci počítačov. Príkladom sú tu minimálne dve scény. Prechod konvoja cez rieku a jeho následné zlaňovanie sa po zráze, kde sú v jednom realistickom zábere spolu pokope ľudia, vozy a zvieratá. Klobúk dolu a verím, že bezpečnosť pri práci, bola vtedy asi každému šuma fuk. Teda už len po formálnej stránke ide o majstrovské dielo. Obsahovo je to klasicky vystavaná westernová melodráma, aby sa potešili aj dámy. ()
3,5 The Big Trail trpí neduhy raných zvukových filmů, které se ještě ne zcela oprostily od některých znaků němého filmu (např. mezititulky, zrychlené záběry přijíždějících indiánů, někteří herci nevěrohodně přehrávají), ale rozhodně se mu nedá upřít kvalita Walshovy režie, poměrně velká výpravnost, zábavnost a docela dobrý a zajímavý příběh, který by však lépe vyniknul při menší délce. John Wayne jako mladý ale zkušený zálesák je super. ()
Bravúrne zhostenie sa výpravného filmu (prevažne v exteriérnych scenériách) a technikami zvukového filmu, ktoré Walsh intuitívne prepojil vo funkčnú mozaiku dejinného rozprávania. The Big Trail symbolizuje skôr vzdanie holdu osadníkom, ktorí museli počas svojej neľútostnej cesty častokrát riskovať život. Film je správne melodramatický, vo veľkodušných scénach sentimentálny a pritom stále udržiava velice zdravú šťavu z bežného života. Výborne sedia i rádovo bezvýznamné rozhovory medzi obyvateľmi, sú zahalené zaujímavými historkami a esenciou realistickosti. Na svoju dobu veľký film. A do Stagecoach reprezentatívny pomník kvintesencie divokého západu v aspoň jeho dramatickej rovine. Keďže tu o povestné strieľačky vôbec nejde. ()
Ten chlap měl prostě neskutečný hlas už v době, kdy mu bylo dvacet tři let. Samozřejmě mluvím o Johnu Waynovi, který je hvězdou snímku "The Big Trail". Jedná se o jeho první roli a vlastně i jednu z prvních rolí, u kterých byl uveden v titulcích jménem. Pokud se nepletu, je to poprvé, co je zde jako John Wayne. Úplně poprvé se v titulcích objevil jako Duke Morrison ve snímku "Words and Music". John Wayne zde hraje přesně to, co se od něj čeká. Správného, na svůj věk ostříleného chlapa, který má přes státy převést pionýry v jejich cestě za lepšími zítřky. Odvaha těch mužů a žen nezná mezí. Ano, je to oslava lidského ducha a síly, ale zas tak patetické jako některé současné filmy, to není. ()
Dalsi super western z 20. rokov minuleho storocia. John Wayne film pekne taha, je v roli drsneho spravnaka, pomaha akymsi hajzldedkom ci pionierom ci kto to bol prezit zivot na Divokom zapade a popasovat sa s nepriaznou osudu : 89 % ()
PRAYING FOR PEACE BUT READY FOR BATTLE! Teda musím uznat, že na film z roku 30 je to našlápnutý áčko s parádní výpravou. Aby ne, když tento film natočil mistr Walsh. Wayne co by mladík dělá stopaře osadníkům divokého západu a jak už to tak bývá, v karavaně je i nějaká ta krysa a nějaká ta květinka. Kolem ní si Johnny zalítá jako čmelák v jeteli a ona mu tu pusu stejně dá až na konci. SOMEDAY, SOMEWHERE, OUR TRAILS WILL CROSS AGAIN. ()
Vzhľadom na rok vzniku to má nečakane dobre koncipovaný dobrodružno-výpravný príbeh, ktorý nie je westernom, pretože sa odohráva ešte pred "Divokým západom" v čase zálesákov a prvých usadlíkov v neobývaných oblastiach západnej Ameriky. O to zaujímavejšie je sledovať takúto dobrodružnú púť. Plno exteriérových scén, sem-tam akcia a humor, presne tak, ako to divák asi očakáva, škoda, že aj s prebytkom romantiky. Wayne, hoc je ešte mlaďas, už tu mu prischla rola klaďasa - veľkého chlapa s frajerskou náturou, dobre ovládajúci zbrane a s podrezanou hubou, ktorej sa bohužiaľ nezbavil do konca svojej kariéry. Na rozdiel od neskorších jeho westernov tu aspoň nie je starý a pupkatý. Štvrtá hviezda je z úcty k veku filmu. ()
Strastiplná pouť mnohačlenné karavany osadníků panenskou divočinou si vyžádala obsáhlou výpravu a díky nádherné širokoúhlé ČB kameře vypadá poměrně syrově a opravdicky i z dnešního pohledu. Na druhou stranu vyprávěcí postupy, postavy a s nimi související herectví a dialogy si přinesly hodně exprese, naivity a topornosti z němé éry (včetně např. předělových mezititulků), groteskový humor pak vyzníval až nepatřičně. ()
Jedná se spíše o výpravný epos o tom, co všechno může kolonisty na cestě na západ potkat. Jako bonus je soupeření dvou mužů o jedinou pohlednou dívku v konvoji a soukromá msta na dvou padouších. Pro zkrácení děje je připojen textový komentář. Kupodivu zde vystupují hodní i zlí indiáni, John Wayne tu má ještě bohatou kštici, a také je to pro mne zatím jediný americký film (tedy pokud mně paměť ještě slouží), kde je vidět kojení. S ohledem na vznik filmu je tento snímek ve svém žánru i tématu o dost lepší, než mnohé co vzniklo po něm. ()
Westernový klasický zvukový snímek, který se stal tak trochu filmovým milníkem. Takřka dokumentární vyprávění o osídlování Ameriky poukazující čím vším si osídlenci museli projít se vyznačuje hlavně v realistickém pojetí tvrdého života osadníků v cestě za svým snem. Hory, poušť, silné deště i husté sněžení. Hrozba ze strany indiánů a v podstatě nejen od nich. I ve vlastních řadách byli zlotřilci. Děj je rozehrán vkusně a nikam nespěchá, což je zárukou kvalitního vyprávění příběhu, který je krapet šmrncnutý rodokapsovým dobrodružstvím a romancí. Pro uvolnění nechybí ani humor, který je vkusný a neotravující. Dvouhodinová stopáž byla využita ve všech směrech a tak není hluchého místa. Ohromná výprava, množstevní scény, nádherné scenérie, které i v černobílém obraze vynikají, a největšímu překvapení se dostává v podobě širokoúhlého obrazu. Na tom by nebylo nic divného, kdyby se však nepsal rok 1930. Režisér Arthur Walsh tuto novou technologii dokázal použít a vlastně ukázal, jak se to má dělat. Nový ohromný obraz využil v plné parádě. Na rok 1930 po technické stránce naprosto úžasný film. A to by nebylo, aby se v takovém snímku neobjevila herecká postava známá právě převážně z westernových snímků. John Wayne, kterému bylo krásných 23. let. Klasický filmový western právem patřící do zlaté kinematografie. ()
Epické, ale bohužel také zbytečně zdlouhavé. Filmařsky perfektně zvládnuté, obzvláště v davových scénách. Vzhledem k roku vzniku, kdy se teprve rozvíjel zvukový film, smekám. ()
Nemá chybu! ()
Velké putování osadníků na západ vedené zlotřilým průvodcem, který se neštítí ničeho. Tomu se snaží zabránit hlavní hrdina John Wayne, který pomáhá vyjednávat s Indiány, ale i zachraňovat dámy v nesnázích. Zrovna ta romantická linka je trochu na sílu a postava chlapíka s tchýní má zase přidávat komický prvek, ale jako celek působí film vyváženým dojmem. Je tu několik až epických scén a například přesuny vozů přes vodu nebo po srázu jsou nezapomenutelné. ()
Reklama