Režie:
Adrian ShergoldScénář:
Jeff PopeKamera:
Danny CohenHudba:
Martin PhippsHrají:
Timothy Spall, Juliet Stevenson, Eddie Marsan, Christopher Fulford, Ann Bell, James Corden, Tobias Menzies, Mary Stockley, Claire Keelan, Clive Brunt (více)Obsahy(1)
Film se věnuje životnímu období 1933 - 1950 Alberta Pierrepointa, anglického kata. Ve svém oboru byl nejlepší a dokonce byl pověřen popravami německých válečných zločinců. Tuto práci vykonával s láskou a vždy měl na paměti, aby obsouzenci při výkonu trestu netrpěli a po smrti se jim dostalo náležité úcty, protože trest si již odpykali. Žádný sadistický vrah ale lidská bytost, která během těchto let pomalu dochází k přesvědčení, že smrt nic neřeší a sám proto podává rezignaci. Za zmínku stojí herecký výkon Timothyho Spalla. (Pizza)
(více)Recenze (85)
Po shlédnutí jsem přehodnotil svůj soukromý žebříček povolání, které bych za žádných okolností nemohl vykonávat. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $23,192║Tržby Celosvetovo $639,656║ ()
Ze zacatku hodne zajimavy drama s fakt nevsednim pribehem. Bohuzel je to tak nak furt dokola to samy, kat zacne popravovat a popravuje a popravuje a popravuje (a jelikoz nejsme ve stredoveku, ale v 20. stoleti, popravuje obesenim bez nejakejch zbytecnejch kecu) a tak jediny, co se tu vlastne deje, je, ze hlavni predstavitel jezdi do ruznejch veznic a mezi tim se bavi s manzelkou nebo prateli a to, co bylo ze zacatku zajimavy, se zvrtne v tezkej stereotyp. Nastesti je ale film solidne natocenej a Spall v hlavni roli dostatecne charismatickej a zaroven civilni, proste zadny sadisticky hovado, ale normalni chlapek, kterej muze bydlet vedle vas a bere popravovani proste jako praci, takze to nudit nezacne. ()
Trochu krejčí, trochu funebrák, občas neproplacené cesťáky. Zdá se to jako normální povolání, ale to zatáhnutí za páku dělá z jeho řemesla psychicky náročný unikát. Klientela prosí o pomoc, naříká, mlčí, modlí se, vyžaduje rychlost a Albert Pierrepoint ve své profesionální chladnokrevnosti tlačí časy dolů jak mechanici od Ferrari, jenže.., i když se tomu snaží usilovně vyhnout, jeho duše je na místě exekuce i s tělem mistra popravčího.. Nesedla mi mrazivá strojovost obsahu (i když chápu, že nejlépe vyjádřila podstatu katova zaměstnání spojeného s nepřipouštěním si možnosti justičního omylu) a abych pravdu řekl, jisté pochyby budilo i Mydlářovo přesvědčení, že okamžikem smrti jsou odsouzení nevinní. Nikdy je totiž nelze stavět na stejnou úroveň s obětí, už kvůli té možnosti volby, co činu předcházela.. Nicméně Timothy Spall je ve své roli (i díky vizáži uzenáře od vedle) zcela přesvědčivý. ()
Skvělý herecký výkon představitele ústřední postavy "vykonavatele spravedlnosti" kata Alberta Pierrepointa, který v letech 1933 - 1955 oběsil 608 lidí. Svoji práci dovedl k naprosté dokonalosti, dělal ji bez emocí i výčitek svědomí až do okamžiku, kdy "musí?" popravit svého nejlepšího a jediného přítele... ()
Zvláštní, smrt byla jeho řemeslem. Už od začátku filmu je zřejmé, že jde o psychologicky působivou záležitost. Musím přiznat, že můj obdiv má především Timothy Spall, který kata ztvárnil. Přesto vše se mi zdá, že film se snaží vsugerovat zjednodušený pohled na Alberta Pierrepointa. Ve filmu není vůbec hlubší zmínka o jeho postojích k nevině popravených lidí a k justičním omylům, které zůstaly zde nezodpovězeny. Přesto, že s tím ve své duši během své profesní dráhy zápasil. Dokonce ve svých pamětech o těchto problémech psal. Neobvyklý životopisný příběh je zajímavým způsobem natočen. Ještě dodám. Trest smrti je velké dilema. Obzvlášť, když mnozí zločinci dnes mají dost často lepší život než jejich oběti. Bohužel již zmíněný justiční omyl je velký strašák. Tak sám nevím…. I když se v duši trochu vzpírám takovému závěru. Tak ten, kdo zabije zvláště surovým způsobem, by měl sám asi taky zemřít. ()
Otec Alberta Pierrepointa tiež pracoval vo väznici ako kat. Jeho priemer bol 13 sekúnd. Albert to však zvládne i za 7,5 sekundy! Čas je dôležitý, je potrebné vybaviť to čo najskôr, kým sa nedostaví panika a zbytočné problémy. Film okrem výborného výkonu hlavného predstaviteľa zaujme príbehom i osadením presne do doby, kedy sa začína verejná mienka obracať a kat začína byť namiesto uznania terčom posmechu, urážok a ponižovania. Netušil som, že kat i film ako taký bude riešiť i vojnových zločincov z Belsenu a aj z tohto dôvodu bol pre mňa film ešte zaujímavejší. Okrem napínavých scén z väznice a popráv je nemenej zaujímavý i súkromný život kata. Herecký výkon T. Spalla je jedným z mnoha dôvodov prečo film vidieť, ale iste je tým najpresvedčivejším. 80%. ()
Díky, Alberte. 3,5* ()
nečekaně zajímavá podívaná, která se vyloupla z jinak každodenně blbého televizního programu. Hlavní hrdina, nenápadný mužík, který na krátkých nožkách včas přihopne, otočí vás správným směrem, trochu popostrčí a najednou šup, houpete se na špagátu a říkáte si, kde se asi stala chyba:-))) Doporučuji ()
Vďaka mne 666.hodnotenie tohto filmu a ja môžem konštatovať, že sa jednalo o veľmi podarený film o popravách. Iste, nebola to druhá Zelená Míľa, ale dívať sa na film, v ktorom sa popravujú známi nacisti, to si človek užije. Atmosféra bola ponurá, ako sa na film v 30.rokoch patrí, škoda len že sa ťažko zisťovalo, kedy sme sa počas filmu preniesli do 40.rokov a následne do 50.tych, kedže herci tiež nejak extra nestarli. Koniec bol dojímavý a smutný (možno nie úplný koniec ale tak 15 minút pred koncom) a prinieslo to zaujímavé oživenie, keď už som si myslel, že tento film už nič nové neprinesie. A Timothy Spall bol naozaj skvelý. ()
Hodně zajímavý snímek o jednom zaměstnání. Tím nebylo nic jiného než katovské řemeslo. Snímek je natočen dle skutečné postavy Alberta Pierrepointa a ukazuje nám, jak se vlastně k tomuto řemeslu dostal. Sledujeme jeho postupné zdokonalování techniky věšení i zvyšující se rychlost výkonu... Málokdo asi ví, že možnosti jak oběsit jsou dvě. Pověsit odsouzeného za hrdlo a nechat ho viset tak dlouho dokud se vlastní vahou neuškrtí, nebo pomocí správně naměřené délky provazu dle váhy odsouzence a s pomocí uzlu mu při pádu do propadliště zlomit vaz. První ze způsobů je často velmi dlouhý a odsouzený umírá ve strašných bolestech a křečích. (Ubohá Milada Horáková prý takto umírala skoro 6 minut.... ) Druhý je velice rychlý. Pierrepoint se díky své zručnosti vypracoval na špičku mezi katy a byl povolán do Norimberka aby tam pověsil válečné zločince. Rychlost byla u poprav na místě, eliminovala případné problémy se vzpouzejícími se odsouzenci při samotném výkonu. Pierrepoint je prý skutečně posílal na smrt tak rychle, že si ani pořádně nestačili uvědomit co se děje... V autobiografii vydané v roce 1974 projevil jasný nesouhlas s trestem smrti, který nazval primitivní pomstou. Herec Timothy Spall byl neuvěřitelně přesvědčivý (i svojí vizáží) a jsem si jist, že mu jeho výkon zajistil jednu z rolí ve Sweeney Toddovi. * * * * ()
Etika katovského řemesla je vždycky lákavým námětem. Zde je vystižena několika větami, které hlavní představitel v různých obměnách několikrát opakuje. Ti lidé mě nezajímají, nezajímá mě, co udělali, nevěším je já, ale ti, co je na šibenici poslali. Je to asi jediná poloha, kterou člověk musí zaujmout, aby své profesi dostál. Nicméně ani toto neobstojí navěky. Kdyby nebylo lidí ochotných věšet, nebylo by ani těch, kteří na šibenici posílají. Logicky tak vše vyúsťuje v závěrečné poznání, že trest smrti nic neřeší a nikdy nevyřešil. Timothy Spall nemá ve své roli slabou chvilku. ()
Snímok stojí hlavne na výraznej a výborne zahranej hlavnej postave v podaní T. Spalla. Všetko mimo neho bavilo menej, ale všetky scény s ním zase stoja za to. Nestačím sa čudovať, v čom všetkom je možné dosiahnuť rekord. Na druhú stranu, film sa nevyhol istej jednotvárnosti. V zásade to ale na nadpriemer stačí. 70/100 ()
Tak jako by britské popravy druhé čtvrtiny dvacátého století nemohly být bez Pierrepointa, nemohl by filmový Pierrepoint být bez Spalla. Takhle vypadá luxusní herectví. ()
"Sedum a pul vteřiny, Georgi." ()
Niekto je lekár, iný kominár a ďalší si vytiahne čierneho Petra a stane sa katom. Je to povolanie ako každé iné, takže sa v noci klasicky milujete s manželkou, ráno sa oholíte, nahodíte vyžehlený oblek a šup do práce. Tá vám rovnako ako každá iná začne časom liezť na mozog a možno to časom psychicky nezvládnete. Ale to sa stáva aj spomínaným lekárom. Problém nastane, ak sa vaša práca občas pretne so súkromným životom a ak má s vami niekto z vášho okolia konflikt, tak vám na oči ako prvé vyhodí vaše zamestnanie. To je potom rana pod pás. Áno, životopisné filmy by sa mali točiť o každom zaujímavom človeku, čo kedy žil. Len nie vždy tak britsky akademicky. ()
Veľmi zaujímavý film a pravdepodobne aj komentár k nemu bude dlhší, než je u mňa zvykom. Prečítal som z tejto tematiky Mailerovu Katovu pieseň a Kohoutovou Katyni. Aj tak bol pre mňa film veľkým zážitkom. Z filmového, ale i z ľudského hľadiska. Čo sa týka filmu, nemyslím, že by pri akomkoľvek rozsiahlom castingu našli lepšieho predstaviteľa, než akým bol, Timothy Spall. Ale aj jeho manželka, ktorú som sprvoti pokladal za zle zamaskovaného Johna Malkovicha, stvárnila typovo zaujímavú postavu. V niekoľkých komentároch bola vyjadrená nespokojnosť nad tým, že sa iba popravovalo a popravovalo a iba okrajová pozornosť bola venovaná psychologickej stránke tejto činnosti. Myslím si, že práve stereotypnosť popráv a dôraz na precíznosť vykonania exekúcie vyjadrovala tú psychickú bariéru, ktorú si musel Albert Pierrepoint v sebe vybudovať, aby mohol byť spoľahlivým vykonávateľom rozsudkov. A tu je ďalší problém. Tie sviečkové baby, ktoré vykrikovali po ňom, že je vrah a opľúvali mu auto si neuvedomili, že v procese vykonania spravodlivosti je kat na poslednom mieste a jemu vôbec neprísluší posudzovať vinu, či nevinu odsúdenca. Ale to je tak, ako keď na Slovensku zákazníci nadávajú pokladníčke, že chýba niektorý tovar. A tie isté sviečkové baby píšu zamilované listy odsúdencom na smrť, pretože sú sympatickí, vyštudovali popri väzení nejakú školu, prípadne napísali aj nejakú knihu. Úplne im uniká, že napríklad beštiálnym spôsobom zavraždili nevinné obete a preto boli takto odsúdení. Kat popravuje na príkaz štátu. Rovnako tak vojak. Ale keď vysypú z lietadla náklad bômb, ktorý zabije určite viac, ako 608 osôb, tak sa pilot s posádkou hrdo vystavujú na tribúnach a cinkajú medailami. A pritom tiež zabíjali na rozkaz štátu. A tak vlastne mám s týmto filmom iba jeden problém: Prečo som mu nedal plný počet hviezdičiek? Budem nad tým ešte premýšľať. A tiež jeden podproblém: Prečo tento film unikol mojim obľúbeným užívateľom (s výnimkou tahita)? ()
Čakala som trošku väčšie emócie .. ale aké vlastne, keď Albert mal všetko parádne pod kontrolou. Robotu neťahal domov, a naopak. Trhať rekordy pri takejto práci je celkom sila, ale zase na druhej strane, obete netrpeli. Spall prekvapil, ale tie jeho miestami vypúlené oči mi liezli na nervy a pre mňa on navždy zostane Peter Pettigrew :-). ()
Aj obesiť človeka je umenie, to nie je len tak! Všetko treba dôkladne prepočítať, aby náhodou ten zločinec netrpel. Remeslo ako každé iné dnes žiaľ už vymiera, uplatnenie sa dá hľadať už len tak v Iráne alebo Číne, málo kde sa dáva ešte oprátka. Inak zaujímavý film, kde sú aj archívne zábery z frankfurtského procesu o Osvienčime, nakoľko pán Pierrepoint medzi svojimi 608 obeťami popravil aj nacistickú beštiu - Irmu Grese. ()
Chválit herecké výkony je asi zbytečné, kdo "Posledního kata viděl", musí (nejen) T. Spalla obdivovat. Jak ve svém komentáři správně připomíná Tahit, o celé řadě názorů A. Pierrepointa se z filmu nedozvíme takřka nic, ale toho co nám snímek přiblíží rozhodně není málo a je o čem přemýšlet. Pro upřesnění - film se věnuje období 1933 -1956, kdy se měl A. P. účastnit popravy v Manchesteru, která se díky milosti odsouzenému nakonec nekonala a tudíž nebyla popravčímu ani uhrazena. Několik zajímavostí: Timothy Evans, který ve filmu zoufale přesvědčuje kata o své nevinně byl posmrtně skutečně shledán nevinným - jeho dceru patrně zavraždil jeho soused John Christie, později odhalený jako sériový vrah. Blondýnka oběšená v závěru filmu, Ruth Ellisová, byla poslední ženou popravenou ve Velké Británii (1955) a o její kauze vypráví tento http://www.csfd.cz/film/13278-tanec-s-cizincem/ snímek. Britský systém oběšení zvaný "Long Drop", vypočítaný přesně dle fyzických parametrů odsouzených, způsobí okamžitou smrt, neboť se zakládá nikoliv na udušení, ale na zlomení vazu a je tak patrně nejrychlejší a "nejhumánnější" metodou popravy v celé historii hrdelního trestu. ()
Reklama