Režie:
Stefan RuzowitzkyScénář:
Stefan RuzowitzkyKamera:
Benedict NeuenfelsHudba:
Marius RuhlandHrají:
Karl Markovics, August Diehl, Devid Striesow, Martin Brambach, August Zirner, Sebastian Urzendowsky, Andreas Schmidt, Tilo Prückner, Veit Stübner (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Berlín roku 1936. Původem ruský malíř Salmon Sorwitsch je králem padělatelů a ve světě hazardu, sázek a lehkých žen se cítí jako ryba ve vodě. Sám si vyrábí bankovky, které pak otáčí v kasínech. Život mu ale nastaví tu horší tvář, to když je při vlně represí vůči židům zatčen a transportován do Mauthausenu. Když je po pěti letech přesunut do Sachsenhausenu, čeká už jen na to nejhorší, na svůj definitivní konec. Život má pro něho ale ještě jedno překvapení. Společně se speciálně vyškolenou skupinou vězňů je vybrán na supertajný projekt – padělání bankovek nepřátel říše. V přísně střeženém místě pracují na výrobě stovek miliónů falešných liber a dolarů, kterými chtějí nacisti zavalit zahraniční trhy a způsobit tak zhroucení ekonomiky. Pro těch pár vyvolených se stává padělatelská dílna jakousi zlatou klecí, ve které je o ně sice dobře postaráno, ale cesta odtud vede zase jen do plynové komory. Není v zájmu, aby se o tajném projektu dozvěděl svět.
Film je natočen podle vzpomínek Adolfa Burgera, který byl jedním z vězňů nasazených na tajný program a shodou velkých náhod se mu podařilo přežít. Jeho kniha ĎÁBLOVA DÍLNA nyní přichází ve filmové podobě do kin. (oficiální text distributora)
(více)Videa (3)
Recenze (293)
Ďáblova dílna jako součást jedné z ďáblových továren, jejichž síť řídil zrůdný pan Továrník ze své berlínské kanceláře, v níž nakonec kvůli tlaku konkurence a špatným výsledkům svého konsorcia rezignoval jedem a kulkou na všechny posty v řídících orgánech.. Na jedné misce vah postavena lidská čest, důstojnost a odvaha a na druhé ta nejzákladnější lidská vlastnost - touha přežít a možná taky trochu té penězokazecké profesní ctižádosti. Z tepla domova a s odstupem času lze tato fatální rozhodnutí těžko hodnotit, natož soudit. Komorní film bez příkras, autentický a nesklouzávající k patosu, leč přesto všechno s omezenou schopností člověka hlouběji zasáhnout. ()
Jeden z hodně nepovedených filmů. Chápu, že Karl Markovics byl díky svému vzhledu ideálním představitelem Žida, ale vypadat jako Žid podle mě nestačí. Režisér se přímo vyžíval záběry na jeho profil, který byl ale s každým dalším záběrem stále stejný a jen nudnější a otravnější. Herec může nějak vypadat a typově se někam hodit, ale pro mě je důležité, že pokud se podívám na jeho tvář, tak i když se nijak neprojevuje, mně i tak dokáže navodit stav, že vím co cítí, na co myslí. Tedy hraje, i když nemluví, nebo alespoň je jeho tvář tak trochu oduševnělá. Tenhle pocit jsem u hlavního představitele celou dobu postrádala. Situace, které mohly divákovi něco říct a vzbudit v něm nějaké pocity byly kolikrát jen okomentovány, místo aby byly zahrány. Že někdo bude jen konstatovat, že je např. z něčeho dojatý mi nestačí, musí se to přece zahrát, od toho je film filmem. Jediná scéna, která mě dostala, a která se povedla byla na konci filmu. Snad moc neprozradím, když napíšu, že šlo o zbídačeného Žida (nikoliv o hlavního představitele) a čistě povlečenou postel - tady bylo přesně to, o co se v celém snímku nikdo ani nepokusil, totiž hraní - hudba graduje, záběr, gesto - to úplně stačí. Alespoň mně to stačilo k tomu, abych tento film neposlala do úplného odpadu. ()
I přesto, že se Ďáblova dílna tváří jako ryzí drama o tom, že každý i ten nejnepříznivější čas, si najde své oportunisty; nabízí poměrně zajímavý pohled na speciální praktiky, kterými se Němci za druhé světové války snažili zvrátit vývoj války ve svůj prospěch. Slušně zahrané rakouské válečné drama tak i přes poměrně fádní zápletku ukazuje, že i ten nejmenší prvek v rovnici může mít osudové následky pro celek. Zároveň slouží také jako jeden z důkazů, že rakouská filmová tvorba stojí za větší pozornost. ()
Nevím přesně co, ale něco mi na Ďáblově dílně nesedí. Ano, je to řemeslně rozhodně skvěle natočený film: Režie, kamera, herecké výkony... Ničemu z toho nelze mnoho vytknout. Přesto se zdá být tak nějak nebrilantní. Jakoby mu chyběl ten správný rytmus... Možná je to absence téměř jakéhokoli hlubšího poselství... Věci se ve filmu prostě dějí, aniž bychom k nim měli potřebu zaujmou nějaké stanovisko. Nevtahují do děje, nekladou otázky, prostě jen jsou... Možná to je tím, že válku i koncentrák spíše pouze cítíme jen kdesi v pozadí. I ve "zlaté kleci" sice lze sem tam narazit na hrůzu, ale je tak nějak nevinná ve srovnaní s tím, co se děje venku. 80% Zajímavé komentáře: Radek99, gudaulin ()
Nie každý snímok o holokauste je predurčený na úspech. No a toto jeden z nich, keďže napriek námetu využívania schopností židov v prospech nacistov a s tým súvisiacou dilemou, či prispievať ku kolobehu tragických udalostí na fronte, som nemal jednoducho dojem, že by ma samotný snímok zasiahol tak, akoby vzhľadom na vážnosť situácie mal. Keby došlo v závere k "omylovému masakru", dal by som bez mihnutia oka 4. Ale takto ... ()
Galerie (24)
Zajímavosti (9)
- S filmom súvisí aj Múzeum koncentračného tábora Sachsenhausen, ktoré navštevuje mnoho turistov a zvedavcov z celého sveta. Nachádza sa tam tiež tzv. "Dieľňa falšovateľov". (MikaelSVK)
- Toplické jezero bylo tajemným místem ukrývajícím nacistická tajemství. V letech 1945 až 1965 bylo u něj zavražděno nejméně osm lidí, kteří se odvážili odhalit rouškou tajemství ukrývajících se v hlubinách. Jedněmi z nich byly bedny napěchované falešnými bankovkami - důkazy a pozůstatky akce Bernard. (Rodriguez)
- Koncentrační tábor Sachsenhausen se nacházel přibližně 35 km severně od Berlína. Jeho stavba byla zahájena v létě roku 1936. Táborem prošlo za dobu jeho existence přes 200.000 vězňů. Zhruba 35.000 jich bylo usmrceno. (blackrain)
Reklama