Režie:
Juraj HerzKamera:
Jiří MacháněHudba:
Martin NěmecHrají:
Ivan Franěk, Lenka Krobotová, Michal Dlouhý, Andrej Hryc, Zuzana Kronerová, Małgorzata Kożuchowska, Bořík Procházka, Dagmar Součková, Tereza Petrášková (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Mladý muž odjíždí z města na odlehlou venkovskou samotu, kde žil jako dítě. Počáteční idylku však naruší vztah s místní dívkou, mladíkův návrat k malířství, zjištění, že se dříve v okolí děly kruté události spojené s vraždami nacistů na sklonku války a zapomenutá místa v domě, související se vzpomínkami na jeho dětství… (Devadesát Dva)
(více)Recenze (352)
Tak já nevím, ale nějak nechápu to nízké hodnocení. Od hororu očekávám, že bude napínavý, že bych se mohla chvílemi i bát, že v něm bude patřičně ponurá atmosféra, že... no vlastně už nic moc víc. Oduševnělé dialogy, nádherné záběry krajiny, či protagonistů vyžaduji v jiných druzích filmů. Herz vytvořil dobrou atmosféru, které mě bavila. A když si dovolím srovnat T.M.u s Kubrickovým Osvícením, Herz je jasný vítěz. ()
Juraj Herz horory vždycky uměl anebo se o to snažil. Jeho snaha je i v tomto hororu sympatická. Děsivou atmosféru to postrádá, ale občasné náznaky dusné a temné atmosféry se určitě najdou. Hlavní slabinou je Herzovo úporné zasazení hororu do reálného prostředí, které zahání typicky nereálné hororové propriety do kouta a film přestává být funkční, začne celkem selhávat po logické stránce a zabředne do křečovitosti. Ovšem pokud jde o nahotu, tak si film vede podstatně lépe. V našich končinách moc hororů nevzniká, a tak jsem rád, že tvůrci po dlouhé době sebrali odvahu a naservírovali český horor, který sice není nijak extra přesvědčivý, ale i tak má něco do sebe. Jedná se tedy o mírně kostrbatý návrat krále českého hororu, ale dobře za něj. 60% ()
Dal bych možná i odpad!, kdybych se tak skvěle nepobavil tím nechtěným humorem. Zbytek viz uživatel choze. ()
Logických kiksů a nejasností je v tomhle filmu taková hromada, že by se daly vyjmenovávat týden v kuse (aniž by se začaly opakovat), ale přesto nemůžu říct, že bych si neužíval pěkně navozenou temnou a depresivní atmosféru a trochu té brutality a několika odhalených žen (i když ta nahota je zde značně laciná a takřka zbytečná). Ústřední zápletka a snad všechny její stěžejní motivy mají slušný potenciál k tomu, aby na jejich základě vznikl skvělý horor klasického střihu, ale T.M.A. je bohužel jako celek očividně (hodně) nedopečená. I tak ale Herzovi docela fandím a jeho lásku k hororům z celého srdce sdílím. ;-) 50 % ()
Zajimava naklanejici se kamera Jirky Machaneho, ale vic pozitiv jsem si z toho asi neodnesla. ()
Začátek je naprostá krize - Herz se pokouší vytvářet horor ze sebemenší blbosti, takže například záběr na zatím obyčejnej starej dům ihned doprovází co nejvíc strašidelná hudba.. K tomu spousty nesmyslných střihů a nelogicky navazujících záběrů. Ty sice provázejí celý film, na druhou stranu po asi první čtvrt hodině se vnoříte do děje, který vás začne i bavit. A pokud jste strašpytlové jako já, budete se i bát a uhýbat pohledem všude možně. Chyb má tento film nespočetně, úsměvně trapných chvil také, ale na české poměry bych řekla docela dobrý a svižný horor. Jo..a z písně O du lieber Augustin mi myslím bude už vždycky běhat mráz po zádech=) ()
Já už nic nechápu. Může mi někdo vysvětlit jak je možné, že tentýž člověk, co zrežíroval úžasného Spalovače mrtvol či obstojný Habermannův mlýn, jak takový člověk dokáže vytvořit takovou nepopsatelnou kokotinu, jako je T.M.A.? Tento film je totálně o ničem s velmi rozrostlou skupinkou neherců, kteří spolu závodí, kdo svoji roli zahraje nejhorším způsobem. Tady je škoda se zbytečně rozepisovat. Každý prvek filmu je totálně špatný. Lituji času, který jsem této sračce obětoval. A vás, kteří jste tento nesmysl ještě neviděli varuji, tak hlasitě, jak je to jen možné. ()
Čekal jsem zajímavý horor. Bohužel toho se u nás člověk nedočká. Scéna s řezáním nohy byla hodně nechutná. ()
Od mistra Herze, režiséra Spalovače mrtvol, jsem čekal něco svázanějšího a smysluplnějšího. Zde však nedávají smysl ani dialogy, ani název "tý em ej". Navíc, kdo kdy v hororu viděl takový happy-ending?! Ty dvě hvězdičky jsou spíše za hezky odvedenou technickou (především obrazovou) stránku a odkaz na The Shining Stephena Kinga. ()
Trochu zmatený, průměrný český horor..... 50% ()
tak tady Herz dokonale ztroskotal. Horory z Česka hodnotím trošku jinak než klasický horory přeci jen jich moc nemáme, ale když uděláme tak máme sem tam kvalitu(Vlčí bouda) ale taky se nevede a máme poměrně průsery(Total detox). Tohle se veze na vlně průseru, neříkám že to bylo bůh ví jak špatné ale celé to působilo docela suše a o ničem, a myslím že film byl šel klidně sestříhat do 40 minutového filmu. Ale na druhou stranu musím pochválit 2 věci a to je špičkovej Franěk který hraje fakt výborně a všechno jsem mu žral a ta druhá věc je slušná atmosféra která je sice zabita nudou ale vykukuje odevšaď. ()
Herz se vrátil. ()
Od jisté doby to Jurajovi nejde a nejde. O tom si může povídat s Věrou Chytilovou a bude jim přitom určitě dobře. ()
Líbilo se mi: atmosféra, lokality, práce a záběry s mentálně postiženým Lojzíkem, vazba a odkaz k historii a děsivé nacistické minulosti domu. Naopak tragická je většina scénáře, naprosto šílené jsou dialogy. Chvílemi zajímavá je kamera, která však často sklouzává do rutiny. Hudební začátek škrtnout. Přimlouval bych se za vypracování nějaké filmařského kodexu platného alespoň pro českou kinematografii - záběry amputace by patřily mezi první scény, které bych ve filmovém průmyslu netoleroval. ()
No hurá, a pak že to u nás nejde :-) . Herzův horor sice moc nečerpá z jeho starší tvorby, ale pravidla hororového žánru dodržuje s až precizní důsledností. Atmosféra se drží po celou dobu filmu na dobré úrovni, v úvodní části filmu je i pár scén které na mne dýchly až magicky (např. Markovo první hledání obchodu v noci autem ve vesnici). A jinak se celý film velmi slušně pohybuje v tom pravém hororovém ranku a že ho nepřekračuje je jeho plusem nikoli mínusem. Staré domy, kostel, noční les a houští, tma, sklep, nahulaté kočky se svíčkou chodící temnými chodbami atd., všechno je tu ok. Pár much by se sice najít dalo, ale vzhledem k tomu, že je to český film tak už i z důvodu jeho existence jako takové dám tu čtverku. Kéž by podobná díla byly u nás do budoucna častější. Jo a Krobotová je zde opět skvělá a k sežrání, začínám tuhle herečku řadit mezi své nejoblíbenější. ()
44th KARLOVY VARY INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2009 - Nevím přesně čím, ale tento film mě zaujal... A to dost... Viděno 1x + 29. 1. 2011 - 60% ()
Potenciál tam je, ale tolik zbytečných kravin (jako např.: dveře, které se otvírají jen někomu, neustále hrající rádio, vybitý mobil, na který se dá dovolat, sámoška, kde je furt zavřeno a tak dále......) si fakt mohl Herz odpustit. I přes velké množství fó-pá a několika opravdu zbytečných scén a nevysvětlených momentů, však film nepostrádá atmosféru a solidní erotické scény. Nejvýraznějším kladem je závěrečný ´´pohled´´ do minulosti a závěrečné rozuzlení. Jinak ale žádná sláva, protože tady mělo jít o horor a kromě řezání do kosti se nic výrazného nedělo. Je mi líto, ale je to na 3 slabé hvězdičky. ()
Ukousnutý uherák, rudý kostýmek a šňupající Dlouhý! Herzovu pokusu o návrat se nedá upřít jistá zábavnost a občas i atmosféra, díky zamlžené krajině a Macháněho zajímavé kameře. Jakmile však kterákoliv z postav otevře ústa a pokusí se promluvit, nastává zoufalství těžkého kalibru. Kdyby nebyl scénář tak trapný a vyškrtly se některé doslova parodické charaktery (paní v červeném kostýmku a s železnou tyčkou v ruce, Kronerová snažící se hrát nepříjemnou paní-asi zapomněla že ona to hrát nemusí, znalec a kronikář-ten nesmí chybět v žádném béčkovém až céčkovém hororu že), mohlo jít o docela slušnou atmosférickou jednohubku. Ale stejně nechápu, jak může něco takového natočit režisér Petrolejových lamp nebo Spalovače mrtvol. ()
Nemohu si pomoct, ale podle mne šly Herzovy režijní kvality rapidně dolů již rokem 1981 a snímkem Buldoci a třešně. Jak jeho pokus využít hudbu Pražského výběru, tak čistě normalizační komedie o cukráři, životopis komunistické odbojářky, dokonce ani ulítlá pohádka už nedosahovaly kvalit jeho předchozích děl. Snad ještě v Galoších šťastia se objevila ona zasněná, tajuplná atmosféra, tak blízká jeho předchozímu režijnímu rukopisu, ale i tak nedosahuje kvalit třeba Panny a netvora. Herzova německá, čistě pohádková tvorba, už stojí skutečně za starou belu. I jeho televizní věci - jak dva díly Maigreta, tak ty pro Českou televizi, mi přišly jen rutinně dobře natočené, ale ničím již nepřesahovaly, nebyly zajímavé natolik, aby si je člověk pamatoval jako třeba Spalovače mrtvol. Inu, a po celovečerním filmu Pasáž se Herz vrhnul na Němcův dlouho odkládaný scénář, s nímž měl své úmysly už Vladimír Michálek. Pokud měl Michálek v ruce tento scénář, podle něhož točil Herz, pak se ani nedivím. Příběh není nijak složitý - muzikant Marek kdovíproč opouští hudební scénu, kde se proslavil, má hodně milenek, chlastu i fetu, a odjede na dům, kde žil v mládí s rodiči a sestrou. Nevíme proč. Nepamatuje si ze svého dětství nic než útržky. Jen tušíme proč (rodiče zahynuli při autonehodě, ale to není důvod nepamatovat si pro dětství jiné, výjimečné situace.). V domě se skrývá nějaké tajemství, jež Marka začne pohlcovat jako tma. I jeho obrazy, jež maluje, se od zářivých mění v děsuplné noční můry. Podaří se mu včas odhalit ono děsivé tajemství, než bude pozdě? Film má sice určitou mytologii, ale sám ji nedodržuje. Mnoho témat je jen nahozených a vyšumí do prázdna. (Např.: Odkud se vzal pes? Kdo a proč ho zabil? Co a proč nechtějí vesničané Markovi prozradit?) Chování postav je občas vyloženě nelogické. (Tak ano, chápu Herzovu stařeckou touhu vidět a točit nahatý baby, ale když jste v zimě v prázdném, neznámém a prochladlém domě, asi po něm nebudete běhat jak tupci nahatí. Nebo odjinud: Máte pocit, že v domě se děje něco fakt hodně podivného. Máte kronikáře, který vám může podat vysvětlení. Zajdete k němu ale až po dlouhé době, a pak ani kronikáře pořádně nevyslechnete, usrknete kafe, nahlédnete na jeden list kroniky a utečete. Jo a nejvíc by mě zajímalo, kdo celá leta v tom baráku platil zbůhdarma za elektriku?) Celkové vedení jinak možná zajímavého příběhu také není zvoleno zrovna šťastně. Pokud jsou člověku známy různé hororové předlohy, s nimiž scénář pracuje, dojde mu velmi brzy, jak se věci mají (ono se čtyřmi, maximálně pěti postavami to ani není tak těžké). A nakonec zhůvěřilost největší. Celá duchařská linka tady nemá žádný smysl! Skutečně. Když ji odmyslíte, zjistíte, že k ději nepřispěla vůbec nijak! Jen jako kolorit. Ale duchové v podstatě nezasáhnou, jen se sem tam mihnou obrazem. Hodně hereckých výkonů je amatérských, včetně ústřední role Marka (Ivan Franěk), nebo dua bisexuálně orientovaných divoženek (Dagmar Součková, Tereza Němcová) - ano, samoúčelné nahoty a až pornografických scén je ve filmu zbytečně mnoho a "mamina" Krobotová nevypadá krátce po porodu na plátně nahá moc valně, sorry. Na Andreji Hrycovi je vidět, jak moc rád by charakterně hrál, ale zoufale neví co, nemá podklady pro svou postavu, nedostal je ani od scenáristy, ani od režiséra. Možná si byl režisér amatérského herectví svých oveček vědom, takže v závěrečné scéně se uchyluje k tak nehoráznému doslovení myšlenky, až by jeden brečel - když se hlavnímu hrdinovi konečně "rozsvítí", jak vše bylo, když se mu rozjasní, tak vysvitne sluníčko. Ano, pan režisér nám chtěl říci, že období tmy skončilo. Nejenom, že atributy hororu jsou šmírovité (od slova šmíra), nejenom, že duchařina je zde jen naprosto nefunkční ozdobičkou, ale navíc se sem ještě jako z jiného světa vetřel nacistický motiv. Těch pár flashbacků asi mělo vzbudit nějaké emoce, ale za prvé jsou natočeny naprosto odtažitě, za druhé nejsou německé dialogy přeloženy, takže němčiny neznalý divák je tak nějak v kelu, o čem je řeč. Asi jako když jsem teď použil já slovní spojení "v kelu", jež se používá jen na Moravě. Navíc celá "německá" linka opět nemá s "tmou" hlavního hrdiny nic společného. Pár atributů je sice vykradených, ale profesionálně použitých - mlha, spadané listí, s nímž si pohrává vítr, tajemná knihovna, odsvěcený kostel a varhanní hudba, blikající zářivky v podivném koloniálu, ale což naplat, když jde o ojedinělé záblesky kdysi tvůrčí Herzovy geniality, zatímco celek má sice určité ústřední tajemství, ale nefunguje, jak by měl. Mimochodem, nějak jsem nezjistil, proč se film jmenuje T.M.A., a ne Tma, ale možná jsem se jen blbě díval a poslouchal. Znalci možná tuší, že jde o zkratku hororového podžánru The Mysterious Address (Záhadná adresa), ale český divák to nebude tušit ani náhodou. Disk načíná protipirát a tři upoutávky na jiné filmy. Jako bonus zde najdeme trailer (2:05), film o filmu (20:08) a fotogalerii (3:21). Zvláštní je, že ve filmu o filmu se Juraj Herz prezentuje jako ateista, který v duchy nevěří, ale na place při natáčení asistuje kartářka a esoterik. A na "lesbickém" gauči z filmu se odehraje gerontologický pokus osahávat vlastní manželku. () (méně) (více)
Určitě tam nějaký ty chybky jsou(kde taky ne že jo!!), ale T.M.A. mě dost potěšila. O proti jiným českým hororům, jako třeba Zahradník-ten se fakt nepovedl, jsem vydržel v napětí až do konce filmu. Psycho horor, kde se postupně odkrývá to, co se stalo a hlavně jsem se s blížícím koncem bál, jestli to nepokazí konec, to se však nestalo. Lesbický scény se taky povedli. Taková česká vzácnost, doufam, že bude víc takových filmů... ()
Reklama