Režie:
James ClavellScénář:
James ClavellHudba:
John BarryHrají:
Michael Caine, Omar Sharif, Florinda Bolkan, Nigel Davenport, Per Oscarsson, Madeleine Hinde, Brian Blessed, Arthur O'Connell, Yorgo Voyagis (více)Obsahy(1)
Krajinou zdevastovanou zuřící třicetiletou válkou prchá potulný Vogel (O. Sharif). V zapomenutém cípu bavorských Alp nachází vesnici nedotčenou válečnou vřavou. Záhy se však zjevuje malý vojenský oddíl vedený Kapitánem (M. Caine), místo obvyklého drancování se však bitvami zocelený muž rozhodne strávit zde poklidnou zimu a nabrat síly před dalším tažením. Ve vesnici tak panuje křehké příměří - jak vojáci tak místní obyvatelé se musí navzájem respektovat, protože obě strany se paradoxně potřebují. Skrytě však dochází k vyhrocování vztahů, které vede po odchodu vojáků k boji o moc a nejen symbolické vyřizování účtů - ať už v rovině mezilidských či církevních vztahů. (Robbi)
(více)Recenze (169)
Třicetiletou válku známe ze školních lavic. V Posledním údolí ji však můžeme vidět pod mikroskopem. Nikoliv bitvy obrovských armád pod praporci ať už katolíků či protestantů, nýbrž bitvy prostých lidí a vojáků o přežití. Velmi realistické - velmi syrové. ()
Protestanti protestují, katolíci katolizují a všichni dohromady dělají ke spokojenosti toho fousatého strejce to, co šlo církvím vždy nejlíp - kradou, vraždí, rabují a znásilňují. Nu což, v upjatých mantinelech desatera trochu toho rozptýlení nikdy nezaškodí, že ano! A ke spláchnutí morálky a svědomí do hajzlu přece vždycky postačí třikrát Zdrávas, dvakrát Otčenáš a jeden hned spinká jako miminko dřív, než by jste řekli bigotní zmrd. Kulantní kombinace Masa a krve se Srdečnými pozdravy z kožených kalhot, kde si arabáš jako poleno střihl roli árijského učitele, ukazuje nejen odvrácenou prdel krásné a romantické doby, ale i to, jaký že to poctivě "vydobytý" majetek chtějí ti zasraní černoprdelníci dneska vracet. Pokud opravdu nějaký ten jejich lhostejný stvořitel existuje, musí peklo praskat ve švech. ()
Válka, která ve filmu svede dohromady idealistu a pragmatika, trvala třicet let. Válka, kterou mezi sebou muži vedou, válka ideologická, trvá věčně. Dramatické napětí Posledního údolí, zasazeného do drsné doby, kdy byly ještě výhružky vykleštěním míněny vážně, pramení ze střetu idejí, potažmo z prosté touhy udržet si moc a přežít. Chaotické období třicetileté války Clavellovi umožnilo rozehrát proti sobě muže hájící neslučitelné světonázory. A hájící je s nasazením života (teprve na jehož konci jeden z mužů uvěří, čemu dosud věřit odmítal). Zasazen do současnosti, ke které má film rozhodně co říct (a nejen ústy Vogela, moderně uvažujícího člověka, jenž nás provází dějem), nepůsobil by příběh pro nezlomnou víru svých představitelů věrohodně. Slovo nevítězí nad obrazem, jak by jeden od režírujícího spisovatele čekal, ale stejně je to myšlenková komplexnost, ne krutost páchaného násilí, čím Poslední údolí dosahuje mimořádně působivosti. 80% Zajímavé komentáře: verbal, curunir, blackJag ()
║Rozpočet $11miliónov║ Herecky v norme ale určite by to chcel pútavejšie prevedenie. /60%/ ()
Nevím zda mám být více v šoku z toho, že James Clavell rovněž režíroval či z toho, že mu to režírování šlo stejně dobře jako psaní. ()
Uuuf. Těžko popsatelné. Nejdříve ty zjevné klady - výprava, prostředí horského údolí, historická přesvědčivost, posmutnělá epická hudba Johna Baryho -- V The Last Valley nejde o akci. Nejde ani o moc vývoj postav, nebo o to jak v závěru skončí. Žádná postava film přímo netáhne. Podstatu vidím v tom, že každá z nich má svojí životní filozofii, které se pevně drží a dramatický oblouk je postavený na jejich konfrontaci ( především dialogy Michael Caine - Omar Sharif ). Clavell. Michael Caine hraje opět na chlup přesně to své - viz profil na CSFD ( "Mluv lehce, mluv pomalu a neříkej mnoho" ) a funguje to samozřejmě výborně. Omar Sharif je výrazně utlumený. The Last Valley je výjimečný film, nepodobný jiným žánrovým kouskům. 90%. ()
Posraná 30-tiletá válka a jedno ztracené zaslíbené horské údolí, kde se setkají vojáci a jejich Kapitán (Michael Caine), moudrý Učitel Vogel na útěku (Omar Sharif) a vůdce nevypleněné vesnice Gruber. Nouze a pragmatismus je donutí v době moru, hladu, drancování, vraždění a náboženského šílenství spolupracovat a udržet příměří. "There is no God." K tomu je zde i nevídaná plejáda skvěle vykreslených vedlejších postav - sexuální Erika, nevinná Inge, fanatický katolický páter, nebo vojenský rebel Hansen. Dobrý film - a to já historické filmy nerad... Trailer: http://www.youtube.com/watch?v=w-Eh6pJD9zg ()
Abych řekl pravdu, skoro polovinu věcí ve filmu jsem absolutně nepochopil a nemyslím si, že by to bylo mojí debilitou, spíše nezájmem tvůrců nezasvěcenému divákovi cokoliv vysvětlit. Nejvíce rozpaků jsem pak zažíval tehdy, kdy evidentně zuří válka mezi protestanty a katolíky, naše ústřední vojenská jednotka je složená z obou skupin (obě ortodoxní) a neváhá zabíjet naprosto kohokoliv (včetně vlastních lidí) + vypalovat svoje vlastní kostely, ale zároveň se bouřit při představě, že by v jimi obývané vesnici byl kostel jen jedné skupiny, případně skoro položit život za posranou sochu, kdy se jim nelíbilo, že byla přesunuta o deset metrů dál (zajímavý kontrast s faktem, že vypálit vlastní kostel do základu jim proti srsti evidentně nebylo). No, ale vzhledem k tomu, že film je spíše dokonalou protifanatickou záležitostí než válečným filmem a vytvořili ho zjevně zdravě uvažující ateisté, dávám tomu 4*, ve kterých se odráží i herecké a filmové kvality a celkový kladný pocit z dobře strávených dvou hodin. 80% ()
Podobenství o válce a moci nad člověkem, které se dá dosáhnout silou nebo myšlenkou. Jedno z nejpřesvědčivějších vylíčení nesmyslnosti války o víru s výborně obsazenými herci a zvládnutým prostředím. Škoda, že si Clavell sám nezrežíroval svou první a nejlepší knihu Král krysa. Podle kvalit Posledního údolí by to zřejmě dopadlo lépe, než sice dobrý, ale za knihou daleko zaostávající film. ()
Velká studia se nikdy pečlivostí, pokud jde o historické reálie, nevyznačovala a to se dá vztáhnout i k Poslednímu údolí. Spousta detailů, ale i zásadnějších věcí ohledně myšlení a konání postav trpí ahistoričností, je to zkrátka scénáristův konstrukt ve stylu "to se bude v 2. polovině 20. století dobře prodávat a vzbudí patřičné emoce, tak to tam strčíme". Jen čistě namátkou důstojník by se ke své faktické pozici ateisty veřejně v době náboženských válek a hranic s kacíři nepřiznával - už jen proto, že by ztratil respekt u svých podřízených a dal do ruky mocnou zbraň svým soupeřům o nadvládu nad vesnicí. Přesto všechno patří tento film k tomu výrazně lepšímu, co v oné době na historické téma vzniklo. Protiválečný étos je zřejmý, ve snímku jsou zajímavé postavy a dramatický konflikt funguje. Střetnutí víry a politické moci na jedné straně, stejně jako konflikt idealismu a cynického pragmatismu, přináší filmovému fanouškovi spoustu zajímavých scén a katarzi. Navíc má film v podobě Michaela Caina a Omara Sharifa i hvězdné herecké obsazení. Nemůžu se ale zbavit dojmu, že náš Karel Zeman dokázal ve své Bláznově kronice válečné běsnění zobrazit za zlomek nákladů filmařsky objevněji, s nadhledem a humorem. Na druhé straně, James Clavell vyšel vstříc příznivcům dobrodružné podívané a do svého snímku začlenil nejen řadu šarvátek žoldnéřů, ale i krvavou bitvu o velké město. Celkový dojem: 75 %. ()
Satanáš a Bůh si podali ruce a vyhnali nás z rajského sadu… V Praze se zaplachtilo z okna a rázem proti sobě stojí v Třicetileté válce katolíci a protestanti (zjednodušeno dle Monty Pythonů - Ti, co každou souloží počnou dítě vs. Ti, co tomu mohou kdykoliv zabránit navlíknutím "Lechtivého řehtoně"), aby mohli jménem a pod standartou vlastního Boha vést válku z historicky tradičních důvodů - zisk moci, majetku a lepšího výhledu na Rýn. A v takové překrásné době přející civilizovanému chování vznikla malá oáza křehkého míru oboustranného pragmatismu - všem však je jasno, že ve vypůjčeném čase a na slabých pilířích zvrácené lidské povahy.. Clavellova lahůdka z temných dob opírající se o chytrý scénář, výpravu, přesahové poselství a charisma Caineovy postavy Kapitána, které nemůžete, i přes jisté vražedné sklony, nefandit. Jsem si jist, že díky celkovému "anti-blackass" vyznění to nebude kousek, který by měl generální ředitel Vatikánu zařazený ve své filmotéce.. ()
Zbídačelá Evropa v období třicetileté války vytváří správnou atmosféru pro vykreslení všech charakterů. Je to nádherný film o tom, jak naprosto odlišné skupiny lidí (vojsko žoldáků a obyvatelé vesnice) musí v zájmu přežití komunikovat. ()
Vypálili jsme Magdeburg, protože nám vypálili naše město. Oni vypálili naše město, protože někdy vypálil jejich vesnici, to proto, že někdo vypálil jejich osadu. Dechberoucí historický film s atraktivním (byť s nikterak zamotaným) příběhem, nesmyslností války a perfektně napsanými hlavními postavami - naivním diplomatickým učitelem, pragmatickým drsným žoldákem, autoritativním starostou a fanatickým knězem. Herci jsou všichni na Oscara, přičemž Michael Caine dovedl svého kapitána do dokonalosti. Famózní hudba Johna Barryho překonává i tak výtečný soundtrack "Lva v zimě". Na závěr jsem měl slzy na krajíčku. 100%. ()
Je málo historických filmů, na které se díváte a říkáte si "Jo, takhle to tenkrát muselo vážně vypadat". Poslední údolí k nim patří. Třicetiletou válku ukazuje jako konflikt, jenž dokázal rozdělit světadíl na dva tábory plus několik menších a poštvat proti sobě lidi, které do té doby nezajímalo nic než vlastní dům a pole. Pochybovat o smyslu toho všeho mohl každý. Zároveň ale musel být připravený na prostý fakt, že bude-li mu někdo chtít podříznout krk, nic mu nezabrání. Takhle nějak asi smýšlí postava Michaela Cainea, který se někomu pro roli Kapitána může zdát zvláštní volbou, nicméně jeho první scéna všechny obavy zažene (o scéně poslední nemluvě). Poslední údolí má ale kromě Cainea velkou výhodu i v jeho proti / spoluhráči Omaru Sharifovi a v přesném Nigelu Davenportovi alias Gruberovi. Překvapila mě rozhodně Clavellova režie - bitvy jsou nekompromisně drsné a špinavé, scény jako morová jáma nebo upálení čarodějnice (od Kladiva na čarodějnice nejlepší scéna tohoto druhu, jakou jsem viděl) zase nezapomenutelné. No a pak je tu samozřejmě John Barry. Bez jeho špičkové hudby by filmu velká část té úžasné atmosféry chyběla. Takže pokud se vám líbí Barryho Lion In The Winter nebo Mary, Queen Of The Scots, rozhodně po tomhle soundtracku sáhněte. Ve svém žánru se jedná o nezpochybnitelnou dokonalost. Poslední údolí si plný počet zaslouží. ()
Viděla jsem jako malé dítko, leč některé scény mi uvízli velice dobře v paměti. Tak i po letech pro mě zůstává gró příběhu ve hře v kostky než v bitevní vřavě na konci. Jemné, lidské, pochopitelné. Někdy stačí jen málo slov a dva pohledy. Další silnou scénou je přesun kapilčky. Víc se rozepisovat nebudu, krásně to shrunul ve své příspěvku kolega fragre, lépe bych to nevystihla. Poslední údolí rozhodně stojí za vidění. ()
"Boh nie je a nikdy nebol !" M. Caine ako múdry, ale nemilosrdný kapitán to vie, no často Boha využíva vo svoj prospech. Boli to časy, keď bojoval každý proti každému, ľudia trpeli a Bohu to bolo jedno...Už asi dva roky som mal v merku tento film a som rád, že vďaka čt2 som ho mohol vidieť. Tušil som, že mi sadne. Po dlhšej dobe som mal pocit, že som videl film o niečom. Film napriek rokom, ktoré mu pribudli pôsobí živím dojmom a naozaj veľmi nezostarol. Možno by bolo zaujímavé vidieť dnešný remake, ale mám pocit, že niet veľmi čo zlepšovať. Atmosféra strachu, chudoby a všadeprítomného moru je perfektná, hudba rovnako tak a herci Caine a Sharif, to je lahôdka. Akčné scény hlavne v úvode sú účinné aj po rokoch, ale všetko korunuje krásne údolie obklopené horami a príbeh v ňom. .."Aspoň na chvíľu som zažil pocit mieru"...90%. ()
Jeden z nejlepších filmů o Třicetileté válce. Omar Shariff a Michael Cain hrají spolu výbornou partii. Je zde ukázaná moudrost nejen selská, ale i fanatičnost opět nejen vojenská ale i náboženská. Myslím, že některým současným náboženským fanatikům z tohoto filmu praskaly žilky na čele. ()
Co mě poněkud zarazilo, byl údaj v písemném prologu, kde se počátek 30 leté války hlásí do roku 1818. Tak buď již potřebuji více dioptrií a splynula mi číslice 6 v osmičku, nebo titulky sestavoval naprostý historický ignorant. Tato chybička však nekazí dojem z jinak povedeného snímku, který je silný nejen příběhem, ale rovněž hereckými výkony charismatického Omara Sharifa a tradičně skvělého Michaela Cainea. ()
Hudba: John Barry . Naprosto famósní ústřední melodie s geniálním chorálem. Filmeček jedna radost, trocha psychologie a zajímavé myšlenky snad dle historických pravd, což lehce pochybuji. Ps: Je to dosti paradoxní, avšak soundtrack k tomuto snímku jsem sehnal naprosto bez problému na našem trhu, film ovšem k nenalezení... :-(( ()
,,Jestli najdeš Boha, řekni mu, že... '' --- Jamese Clavella mám rád a koukám jak puk a nejsem tu jediný, že mu nešlo od ruky jen psaní! Historické filmy já rád a ty se sedmnáctého století ještě raději. Některé kostýmy mužů z kapitánovy družiny mi přišly poněkud divadelní a nedobové, ale jinak film měl docela dobrou atmosféru a skvěle vykreslil tehdejší svět. Šílenou dobu, kdy každý věřil jen v tu svoji víru a byl ochoten ostatní tak nesmýšlející za to klidně vraždit a upalovat. A lid vesnický na tom byl nejhůře, protože brala každá armáda, která skrze ves prošla a nic ji nezajímalo jakou že to víru dotyční vyznávají. Pokud jste ovšem nebyli usvědčeni z čarodějnictví, na způsobu likvidace takových živlů měli katolíci i protestanti vzácnou shodu... S filmem jsem měl jeden jediný problém a to byl hlavní hrdina - Omar Sharif v roli učitele Vogela prchajícího ze zničeného rodného Magdeburgu. Jako herce ho mám rád, nicméně prostě nezapře svým zjevem svůj egyptský původ i když mu filmaři nechali pod nosem knír. Takhle ale opravdu Němec první poloviny sedmnáctého století nevypadal. To až dnes, ano takto Magdeburčané vypadají a také Hamburčané, Kolíňané, Berlíňané nu zkrátka ti všichni co jich jen na nafukovačkách připlulo. Svým způsobem tak film o celé dekády předběhl svoji dobu! :-) Já měl navíc problém i s tím, že se mi neustále coby nejvěrnějšímu postruhači vybavovalo vysílání Rádia Limonádový Joe z konce devadesátek, ve kterém jeden z moderatizátorů Dušana Všelicha, vystupoval pod přezdívkou Ovar Šerif... Takže účast tohoto herce, byť legendy mi tam fakt neseděla a moc nechápu, koho tehdá napadlo mu tu roli nabídnout. Holt to byla star, tak se asi nad jeho ne zcela germánskou vizáží nikdo nepozastavoval. Oproti tomu M. Caine v roli charismatického kapitána byl s těmi kudrnatými světlými loknami a vousem opravdu boží a do filmu skvěle zapadal. Celkově mi film přišel fajn, ale působilo to na mne dnes už trochu vyčpěle a dokonce ani hudba mého z nejmilejších filmových skladatelů J. Barryho mi tam nijak zvláštně neuchvátila. Rozhodně ne tak, jako u jiných filmů, které hudbou vytunil k nebeskosti což mne většinou hned po dokoukání nutilo začít shánět soundtrack. Samozřejmě, poselství, že náboženství stojí za největšími hrůzami v lidských dějinách zůstává aktuální i nadále. Stačí se podívat na zprávy, byť dnes se zhusta lidé navzájem vraždí v rámci jiného náboženství. To křesťanské se své krve až k prasknutí bohatě napilo ve středověku a v novověku. V souhrnu tedy dávám za 3 bodnutí koulovým palašem. * * * ()
Reklama