Režie:
Miloslav ŠmídmajerScénář:
Miroslav BuberleKamera:
Martin DubaHudba:
Petr MalásekHrají:
Jiří Mádl, Tereza Ramba, Petr Nárožný, Václav Postránecký, Zlata Adamovská, Martin Stránský, Betka Stanková, Jan Skopeček, Václav Vydra nejml., Filip Blažek (více)Obsahy(1)
Co se stane, když si tvrdohlavá princezna Aneta odmítne vzít prince Jeronýma a královskou lest s nepravými čerty prokoukne sám Lucifer? Bude svatba, válka, nebo peklo na zemi? Bude legrace! A spousta falešných i pravých čertů, kteří umí pěkně zkomplikovat život! ... Jako v každé pohádce, ani tady nemůže chybět princezna. Jmenuje se Aneta (T. Voříšková), má svou hlavu – a hlavně se nechce za žádnou cenu vdávat! A už vůbec ne za nešikovného prince Jeronýma (J. Mádl) ze sousední země, kterému byla v dětství zaslíbena výměnou za ochranu rodného království. Jeronýmův otec, král Bedřich (V. Postránecký), ale na sňatku trvá, protože sní o velké říši, a porušení slibu by znamenalo vyhlášení války. Jak tedy princeznu zachránit a úmluvu neporušit? A tak dobrácký Anetin tatínek král Leopold (P. Nárožný) vymyslí geniální lest: že prý se o jeho dceru uchází sám Lucifer (M. Stránský)! Předpokládá, že Jeroným nebude chtít zachraňovat princeznu a Bedřich svatbu zruší. Aby byl jeho plán dokonalý, domluví se s potulnými komedianty, kteří mu v nedalekém polorozpadlém mlýně, kde skutečně prý kdysi přebývali čerti, vybudují „pravé“ peklo. To jen pro případ, kdyby se někdo chtěl přesvědčit, jak je to s tím Luciferem doopravdy. Netuší ovšem, že tím proti sobě popudí samotného vládce pekel Lucifera i jeho temperamentní snoubenku Muribanu (A. Stanková)… (Česká televize)
(více)Videa (3)
Recenze (564)
Presne tá rozprávka, z ktorej smrdí tá novodobosť a z ktorej sa nikdy nestane klasika vyhľadávaná aj po 50 rokoch. Jedine, že bude distribuovaná zadarmo a povinne. Nie je to slabučké ako rôzne troškoidy, ale do každej rozprávky pomaly dávať čertov ako skvelé, svojím spôsobom milé až skoro pozitívne postavy, to je už taký výplach rovnakého scenára od rokov osemdesiatych. Také, že romantická chémia medzi Mádlom a vtedy ešte orieškovou Terezou, to vôbec neexistovalo. Som ale rád, že umným výberom Mádla za princa sa poukázalo na historický fakt, že naši predkovia boli v priemere tak o 20 centimetrov nižší. Inak sa do tej roly s charizmou vysmiateho zvonu do hajzla vôbec nehodil. ()
Možná zde budu za přehnaně vyhroceného kritika, nicméně Peklo s princeznou mě minulo svým příběhem i atmosférou velikánským obloukem. Při sledování jsem nebyl schopný se chytit na jakoukoli dějovou linii, ať už šlo o vztah princezny s princem, vyobrazení pekla, či plánování lsti ve mlýně. Přišlo mi to vcelku jalové a nedostatečně zábavné a akční (vzhledem k povaze příběhu). Měl jsem dojem, že se dívám na sled scén, které jen tak ledabyle plynou od začátku do konce, bez náboje a svěžesti. Herecké obsazení bylo rozpačité - od přesvědčivých výkonů až po ty suchopárné či otravné. Kolem a kolem - tato "čertovina" mi bohužel nesedla. ()
První dojem: příšerný. Kam se vytratila tradice umně realizovaných českých pohádek? Kde je kouzlo příběhů? Peklo s princeznou dělá čest svému názvu a stává se opravdovým peklem, v němž by měl ovšem narozdíl od princezny skončit jak scénárista, tak režisér. Nefunguje tu zhola nic. Příběh sám je vyveden v opulentních exteriérech i interiérech, utvrzujících obecnou představu o vhodně zvoleném prostředí pro dějovou zápletku, která je ale již od prvních okamžiků nehybná, mrtvá, nevyvíjející se zoufalá nuda. Veškeré dějové zvraty, jsou-li vůbec nějaké, nemají pražádnou souvislost s předchozími událostmi, jsou tedy pouhým sledem více či méně humorných eskalací, vytvářejících mylný dojem filmové akce. Na vrub této scénáristické nemohoucnosti proto nejvíc doplácí romantická zápletka královských potomků, tedy těch, o jejichž přítomnost divák stojí ze všeho nejvíc. Zbytek už se veze. Peklo, snad nejpříšernější jaké se kdy v českých filmových pohádkách vyskytlo, zabydlené primitivními figurkami, za které by se musel stydět snad už i Zdeněk Troška (bez přehánění). Lucifer, omezený, tupý donchuán bez fantazie, se pojednou stává ústředním hybatelem děje, ale protože je okamžitě shozen na jarmareční úroveň už svým příchodem na zem, je stejně trapnou figurkou, jako jeho početný čertovský doprovod. Oba králové jsou potom zosobněním tradičních charakterových vad, ale jak Leopold, tak Bedřich nemají nic z toho, čím byli obdarováni jejich předchůdci z padesátých let. Jsou to prvoplánové šablony, nudné, hloupé, k pláči a ne k smíchu. Podobně katastrofálně dopadají také ostatní, vesměs bezúčelné osoby, zvyšující duševní ochablost celého filmu: komoří, generál, kovář, vodník i celý ansámbl ochotnických herců, jedna piroteskní figurka vedle druhé. Princ s princeznou sázejí na jakousi ahistorickou vizáž, což nemusí nutně znamenat neúspěch, jak lze vypozorovat již v Zemanově Šíleně smutné, ale protože jejich počínání není tím, čím bylo hledání a nacházení Heleny a Václava, tedy romantické sbližování za stejných podmínek, jsou Jeroným s Anetou opuštěnými solitéry, jejichž závěrečná svatba nenachází hlubší smysl. Jeroným o Anetu takřka nebojuje a v podstatě se spoléhá na chatrnou sázku Muribany s Anetou, aniž by o ní měl ovšem sebemenší povědomí. Sem scénárista, snad v domnění zachránit co se dá, dopsal známý motiv ze Zlatovlásky, jen s tím rozdílem, že nyní Jeroným hledá mezi svázanými pytli, ale sám neuhodne nakonec nic. Fyzická i rozumová převaha princezny nad princem je tedy zřejmá a snad by měla i jakous takous šanci na přežití, nebýt té okolo stojící příměsi hlouposti a strojenosti druhých. Pár poznámek k hereckým výkonům: Mádl svou roli vyloženě odflákl, takže jeho princ není princ, ale pitvořící se nekňuba, Voříšková je na tom o poznání líp, ale taky žádná sláva. Nárožný opakuje to, co předváděl už v jiných pohádkách, ale zbytečně se tím shazuje a výsledný efekt nemá daleko k lacinému pitvoření. Postránecký, Adamovská, Skopeček hrají slušný standard, budiž. Forman? To jako fakt?! Zbytek nestojí ani za řeč, protože to, co předvádí např. Alžběta Stanková v roli pekelnice Muribany, to je slušnej úlet. Celkově mi na téhle pohádce vadí její dějová roztříštěnost, základní nekonzistentnost příběhu a postav, dementní stylizace na úkor pohádkovosti a snaha o efektní kýčovitost, vypomáhajíc si vykrádáním jiných pohádkových motivů (viz. např. pekelná třída-Dívka na koštěti). Přirovnávat tedy Peklo s princeznou k nejlepším porevolučním pohádkám je buď výraz naprostého pomatení mysli anebo projevem škodolibé poťouchlosti, což v obou případech nesouvisí s objektivním vnímáním tohoto (ne)pohádkového škváru, za který by měl být scénárista tisíc let po škole. () (méně) (více)
..a až budou plnoletí, tak se vezmou. Svatba nebo válka!…. Dohody se musí plnit, jenže co když se děti vzepřou svému osudu? Potom zbývá jen (ne)šťastná náhoda, aby je svedla dohromady. Peklo a čerti – slabota! A i když mají i světlé chvilky, tomu Heřmánkovu nesahají ani sem_ . Nesedí mi dialogy. Takový trapný. Třeba Táborský by jistě zvládl i normální text, aby ze sebe nemusel dělat jen idiota. Ale takových postav je tu víc. Vlastně skoro všechny (?). Nezachrání to ani kurážná T.Voříšková. Ani děti neskáčou nad touto pohádkou nadšením. U nich tak za 3*. Možná z jiných důvodů, ale už i to něco znamená. A tak u nás doma čekání na novou hezkou českou pohádku pokračuje. PŘÍBĚH *** HUMOR ** AKCE ne NAPĚTÍ ne Víte, že ? S mokrým ocasem – vlastně huňkou – se prý nedá čarovat? Alespoň je to na co svést…:-)) ()
Ano, ano. Mám slabost pro Terku. Pro ní samotnou, pro její chraplák, zkrátka se mi sakra líbí. Mohl bych být tedy obviněn, že si mi pohádka líbila hlavně kvůli ,,vodním'' scénám a ano, přiznávám, že to také. .-) Ale na rozdíl od jiných současných pohádek tady v té nic nedřelo. Milá byla hudba P. Maláska, mezi hlavní dvojicí to skvěle jiskřilo a i ostatní obsazení bylo moc příjemné. Již zmínění králové, M. Stránský jako Lucifer co to chudák také nemá lehké.. atd.. :-). Navíc ty nádherné lokace... Ve srovnání s ostatními pohádkami musím tu hvězdu navíc přidat. Dávám za 4 svítící ocásky! * * * * ()
Galerie (20)
Zajímavosti (29)
- Martin Stránský si vedle kováře zahrál také Lucifera. (M.B)
- Záběry ze zámku i z nádvoří zámku krále Leopolda byly natočeny v Arcibiskupském zámku Kroměříž. Záběry ze svatby pochází z Podzámecké zahrady. Obě místa jsou zapsána v listině UNESCO. Ve filmu je i záběr na rotundu v Květné zahradě v Kroměříži, která je rovněž součástí listiny UNESCO. (rublik05)
- V pekle mají čerti kotle, na kterých je nápis Geminox. Geminox je výrobce plynových kotlů. (Sam_Hawkens)
Reklama