Režie:
John MaddenKamera:
Ben DavisHudba:
Thomas NewmanHrají:
Helen Mirren, Tom Wilkinson, Ciarán Hinds, Jessica Chastain, Márton Csókás, Sam Worthington, Jesper Christensen, Romi Aboulafia, Cassandra Church (více)VOD (3)
Obsahy(2)
V roce 1965 trojice agentů z Mossadu, Rachel, David a Stephan, má ve východním Berlíně splnit obtížný úkol. Je třeba postavit před soud nacistického zločince přezdívaného Chirurg z Birkenau. Nebezpečná akce zdánlivě končí ve chvíli, kdy je válečný zločinec při svém pokusu o útěk zastřelen. Rachel, David a Stephan jsou poté oslavováni jako hrdinové. Veřejnost však nezná celou pravdu. Ta se začíná ozývat o třicet let později, kdy vysloužilí agenti stále trpí pod tíhou dávného tajemství. Zavázali se nikdy neprozradit, co se tehdy v Berlíně odehrálo. Stále mají status národních ikon, Rachelina dcera dokonce o jejich misi napsala knihu. Jednoho dne přichází muž, který o sobě tvrdí, že on je tím, po kom kdysi pátrali. (TV Nova)
(více)Videa (16)
Recenze (414)
K úplně přesnému popisu od verbala snad jen přidám dvě poznámky. 1) Pokud Mossad cvičí své agenty tak, aby jim zdrnul našlehanej dědek, určitě si nezaslouží ho mít. 2) V Berlíně té doby jezdilo podezřele mnoho nových trábošů, warťasů i barkasů. Trabi se dělal od roku 64, takže v r. 65 jich v celém DDR jezdilo tak možná 5. Wartburg 353 se dělal dokonce až od roku 66, takže tento vizionářský počin hebrejských věrozvěstů lze brát jen s úsměvem. Barkas byl, pravda, užitkový lehký náklaďáček, ale počet, který pět let od zahájení výroby, údajně brázdil ulice Berlína, je také trochu nadsazený. Soudruzi z NDR, jak je obecně známo, sekali jednu chybu za druhou, takže jediné, co se mi zdálo skutečně autentické, byla druhá existence nacistického zločince a děravá střecha ()
Snad kromě závěru, který je zbytečně uměle vygradovaný, to je v podstatě precizně udělané řemeslo, které je atmosferické, výtečně zahrané a fantasticky dramaturgicky zvládnuté. Kdo má rád špinavé Německo, téma z druhé světové války a legendami opředené německé řezníky, nebude litovat. Jesper Christensen je v roli hlavního záporáka skutečně démonický. Především pak dialogy s agenty Mossadu jsou nezapomenutelné. Madden byl vždycky vcelku měkota, ale tohle je film, za který si ho snad začnu vážit. Dá se vidět i vícekrát, což je na film s takovouto tématikou ryze raritní věc. ()
Vím, že hořekovat nad rozlitým mlékem, má asi takový smysl, jako se snažit přivést Miloše Zemana k sebereflexi a pokoře resp. zdravé stravě a minerálce bez becherovky, pardon bublinek, ale.... vypustit příběh PO (není důvod nevěřit fyzickým resp. střeleckým dovednostem agentce Mossadu, zvlášť, když J. Madden postrádá jasnou představu, potřebné koule? pro rozehrání plnohodnotného, věrohodného útěku z východního Berlína), soustředit se pouze na jednu linii (žánr) a věnovat se podrobněji sympatickému gynekologovi resp. psychologovi-samoukovi z Birkenau, jak si pohrává se svými samozvanými hostiteli, jak s laboratorními krysami, užil by si divák (pravda, nešťastná to asociace) snímek o poznání více. Tenhle film měl potenciál zařadit se (v rámci žánru) mezi ty zapamatování si hodné, leč to se vytratilo někde mezi osvětovými přednáškami z historie a závěrečným soubojem generací, pod názvem „kámen-nůžky-papír“, kde kámen (ať už z čistě materiálních či humánních důvodů) supluje injekční stříkačka. J. Chastain již tradičně přesvědčivá, J. Christensen, coby přizpůsobivý chameleon tvrdící muziku, vynáší snímek na(d) lehký průměr, ostatní nutná popř. nudná stafáž. 60% ()
Je pravda, že by som sa mal najprv zoznámiť s originálom a až v prípade záujmu siahnuť po remaku. Ale ja som náhodne narazil na remake a už ma originál nezaujíma. Námet je celkom zaujímavý, úroveň hereckých výkonov kolíše od Jespera Christensena, cez obe ženské predstaviteľky k ostatným menej výrazným predstaviteľom. Film je síce napínavý, má množstvo dejových zvratov, ale je lepšie nezaoberať sa myšlienkami, či takto nejako to mohlo vyzerať pri obdobných akciách. Neľutujem, že som si ho pozrel, ale odporúčať ho nikomu nebudem. ()
Tak tenhle film je prej teď velkým hitem v Řecku, no ono vlastně i jinde, konečně je Evropa alespoň v něčem jednotná. Ne, dost už tradičně trapný srandy made in Enšpígl, je třeba nasadit kulatý brejle, prohrabnout dlouhý mastný vlasy, vymáčknotu beďary, přitáhnout 35Kg slovníků odborných výraziv, zatvářit se jako bůh filmu a začít psát komentář. Ten film nemá logiku, jak se Rachel dostala tak lehce na Ukrajinu, když v té době měla Ukrajina s Izraelem vízový styk a dost pochybuju, že by Ukrajinské úřady vydaly vizum bývalé agentce Mossadu, jak mohli jít na most na berlínskou hranici mezi říší kapitalismu a komunismu, mít pod sebou vojáky se sapíkama a ty po nich nehodit ani očkem ?? ........né dělám si prdel, já nejsem ten kterej hejká u Die hard 4, že je nereálná a nebudu to dělat ani tady. Jenom prostě, jak stačí změnit tón filmu, dosadit dramaticky supertalentované herce a najednou detaily a minelky nikoho nezajímají, ale běda jak je v kinech českej nebo superkomerční biják, to je zdejší kinder-elitka schopná vytknout i špatnou barvu ponožek jen aby zůstala image "já jsme přece chytrej a filmově vzdělanej divák s vytříbeným vkusem". Celkový vyznění tohoto filmu je docela dobrý, má v sobě určitou hloubku i když tak poloviční Macochy, herecky dokonalý, hlavně Jessica mě velmi zaujala. Jednotlivý scény jsou absolutní, ať už kompletní akce "únos" nebo jednotlivé pohledy mezi hlavními hrdiny, ale jednu výtku přece jen mám. Jak se kurva ty agenti dostali z Východního Berlína pryč ? Celou dobu nám bylo podsouváno že je po nich jde tajná policie a že Stazi byl bezchybně fungující policejní kat se všeobecně ví. A pak nic ? Se to přeskočilo ? A proč. Vždyt "unik z východního Berlína" moh bejt jeden z dalších vrcholů filmu a šizení diváka ja moc rád nemám. Nicméně celkově jsem odešel z kina spíš obohacen o kvalitní zážitek než ošizen, takže filmu vážu do dárkového balení 3*. Dobré poslední věty v komentářích : Gimp ()
Galerie (84)
Zajímavosti (10)
- V jedné ze scén používá Vogel (Jesper Christensen) latexové rukavice. Ty se však začaly v lékařské praxi objevovat až okolo roku 1980, tedy celých 15 let poté, co se děj snímku odehrává. (pan Hnědý)
- Remake měl mít v USA premiéru v prosinci roku 2010, ale díky rozepři mezi měnícími se majiteli distribuční společnosti Miramax byl termín posunut, díky čemuž film vypadl z klání o nominaci na Oscara, které v tomto období ve Spojených státech začíná. (272827)
Reklama