Režie:
Larysa KondrackiKamera:
Kieran McGuiganHudba:
Mychael DannaHrají:
Rachel Weisz, Vanessa Redgrave, Monica Bellucci, David Strathairn, Nikolaj Lie Kaas, Roxana Condurache, Paula Schramm, Alexandru Potocean, William Hope (více)Obsahy(2)
Nejnebezpečnější bývá pravda. Kanadsko-německé drama z neklidného Balkánu... Prvotina kanadské režisérky ukrajinského původu Larysy Kondracké, nazvaná Informátorka (2010), vzbudila po svém uvedení značnou pozornost a mj. získala šest nominací na domácí výroční cenu Genie (nejlepší film, scénář, režie, hudba a ženské herecké výkony v hlavní a vedlejší roli – Rachel Weiszová a Roxana Conduracheová). Její kvality byly oceněny i na několika menších festivalech (Brusel, Palm Springs, Seattle). Tvůrkyně se inspirovala skutečným příběhem nebraské policistky Kathryn Bolkovacové, která se na začátku devadesátých let přihlásila do služby k mírovým sborům OSN na území poválečné Bosny. Tento krutý příběh tehdejší balkánské reality líčí utrpení několika, často nezletilých dívek, jež jsou prodávány do sexuálního otroctví. Kathryn začne rozplétat osud jedné z nich, což ji dovede až k organizátorům nelegálního obchodu. Když na situaci upozorní, dostává se do problémů. S výnosným byznysem totiž souvisí činnost dalších členů mírových sborů a zejména jejich zaměstnavatele, tajemné americké privátní bezpečnostní firmy, jež všechno kryje. Režisérka rozehrává působivou atmosféru všudypřítomného mužského šovinismu a skrytých hrozeb (Kathryn je i pro řadu svých kolegů pouhým sexuálním objektem). Přesvědčivost snímku ještě znásobují herecké výkony, zejména Angličanky Rachel Weiszové v hlavní roli a potom debutující rumunské herečky Roxany Conduracheové v úloze jedné z obětí. Vedlejší postavu jednoho z Kathryniných velitelů Nicka Kaufmana ztělesnil tehdy ještě nepříliš známý Benedict Cumberbatch. (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (191)
Hodně drsné téma naturalisticky zpracované, nedoporučuji slabším povahám, k přijemnému posezení u kafe s kámoškami se též nehodí. Vlastně jsem váhala nad pěti hvězdami, ale jak už to bývá, někdy zvítězí cosi iracionáního, prostě mi ten pomyslný kousek k dokonalosti chyběl. Rozhodně pozoruhodný snímek velice sugestivě naservírovaný. Challenge Tour 2015: 30 dní se světovou kinematografií ()
Nekompromisní filmařská zpráva o jedné smutné kapitole nedávné historie, která je ve skutečnosti pouhou kapkou v moři - při sledování podobných filmů se člověk neubrání bolestnému povzdechu, v jakém světě to žijeme. Herecky excelentní Rachel Weisz se po 5 letech od podobně vážného dramatu NEPOHODLNÝ vrátila k podobné roli ženy, která jde za spravedlností stůj co stůj. Nechala tak vzniknout filmu, který je nesmírně zneklidňující, drásavý, napínavý a do krajnosti naléhavý - pokud už ani takový film nedokáže někoho vyburcovat z otupělé letargie, pak už nic. Považuji za nesmírně záslužný počin, že se ve světě točí takto angažované a společensky kritické filmy - pokud jsou navíc udělány tak brilantně jako v tomto případě, pak je jejich sledování mocným zážitkem, který se dlouho nedostane z hlavy. ()
Ukázkový příklad filmu, kde u mě závažnost obsahu kompletně převálcuje i nedokonalou formu zpracování. Všechny podobné alarmující výpovědi o krutém bezpráví by se měly povinně promítat ve školách po celém světě, aby se lidé už od útlého věku konečně naučili, nestarat se jen o vlastní píseček a hasili i to, co je nepálí. Čím více by jich bylo, tím větší by byla do budoucna šance úspěšně bojovat proti zrůdnostem, které jsou dnes na naší planetě na denním pořádku. Je žalostné, že zatím je to spíš jen utopická představa. Proto patří enormní vděk všem odvážným novinářům, filmařům i dalším jedincům, kteří se jako malincí Davidové odhodlaně na jakéhokoliv bestiálního Goliáše vrhají, aby se pokusili každému člověku, kterému je nespravedlivě odebíráno, vrátit jeho základní právo na humánně důstojný život. ()
Je obtížné zpracovat do filmové podoby taková palčivá témata jako je obchod s bílým masem. Režisérka ukrajinského původu Larysa Kondracki se o to v roce 2010 pokusila skrze film Whistleblower AKA Informátorka. Pro Kondracki šlo o režijní debut, přičemž vývoj snímku trval skoro deset let a impulzem pro vznik filmu bylo pro Kondracki setkání se skutečnou Kathryn Bolkavacovou. Ta námět o jejím zážitku s odhalením organizátorů obchodů s bílým masem prodala za 100 dolarů a následně v rámci několika let vznikali diskuze mezi Kondracki a spoluscenáristkou Eilis Kirwan nad tím, jak moc toho do výsledného filmu zahrnout. Ze scénáře tak třeba vznikli Síla Informátorky tkví v tom, že jde o film dle skutečných událostí. Filmy o takových tématech musí vznikat, aby se případné ona témata dočkala širšího povědomí a díky čerpání ze skutečných zážitků představí obchod s bílým masem v té nejhorší možné podobě. Autentické zpracování vyvolá ten správný pocit nepříjemnosti a především je to celé velmi brutální. A to dost možná až příliš. Ovšem samí tvůrci prohlásili, že ono násilí pro účely filmu zmírnili. Což jen dokazuje, jak vážné toto téma je. Informátorka může fungovat i jako dokument díky rozhodnutí, že film bude natočen skrze ruční kameru. Ruční kamera přitom může fungovat velmi dobře (Let číslo 93), u Informátorky jsou ale poznat limity tohoto tvůrčího rozhodnutí. Kameraman Kieran McGuigan se sice snaží a některé záběry se mu skutečně daří, sázka na jeden specifický styl se ale časem okouká a celé to působí, že za kamerou chyběl větší počet kreativních nápadů. Plán za tímto rozhodnutím byl poté nejspíš jasný. Vyvolat co největší intenzitu té strašné podívané, které je divák svědkem. Jenomže to tak úplně nefunguje. Přesto se ovšem na Informátorku dá dívat a v některých případech McGuigan dokázal s osvícením dost dobře pracovat. Jindy mu to naopak šlo méně. Kvůli kameře si prostě Informátorku člověk pamatovat nebude. Ale dost možná si jí bude pamatovat díky Rachel Weisz. Rachel Weisz na poprvé roli Bolkovacové odmítla, protože si v době těhotenství nedovedla představit, že by byla součástí tak náročného filmu. Dalších pár let se ale film nehnul z místa a v době, kdy byl jeho osud na vlásku Weisz roli definitivně přijala. A je to dobře. Herecký výkon Weisz je totiž bravurní. Scénář navíc představuje v jaké životní fázi v době události filmu Bolkavac je a tu postavu to díky tomu dělá komplexnější. Na druhou stranu se dá ale vlastně spekulovat nad tím, zda by se film bez tohoto obkreslení obešel. Informátorka není biografií, spíše jen pojednává o událostech z pohledu Bolkavac. Problém Informátorky tkví v tom, že v jednom ohledu působí strašně naivním způsobem, kdy se na některé věci koukala příliš jednoduchým způsobem a nevěnuje se jim tak trochu více. Dá se to snadno odůvodnit tím, že ten film je především o obchodu s bílým masem, tohle tak trochu zjednodušené téma je ovšem s pátráním po obchodních s bílým masem spjaté a i proto zamrzí, že se na ně v rámci scénáře tak trochu kašle. Z pohledu filmu může OSN snadno působit jako zbabělá organizace, jenomže by se na tohle téma rozhodně nemělo dívat tak černobílé. Ale to už by se od stěžejního tématu možná film přece jen dostal až příliš daleko. Režie Kondracki má taky v rámci Informátorky své limity. Sázka na zobrazování scén, kde se znásilňuje a zabíjí totiž z hlediska hodnocení filmového řemesla neospravedlní to, že je to celé natočené tak trochu nezajímavým způsobem. A zcela očividně se to bez kompromisu neobešlo. Neshazuje to fakt, že je Informátorka nepříjemná podívaná a že si divák stejně už při zaznění slov ´´ obchod s bílým masem´´ dost sám nepředstaví, jaká zvěrstva ty mladé ženy prožívají. Jde tak o přijatelný kompromis, který výpovědní hodnotu Informátorky rozhodně neshazuje. Více výpovědní hodnotu by ovšem možná mělo to, kdyby se Kondracki místo hraného filmu rozhodla natočit dokument a dotkla se i témat, které film vynechal. Informátorka je obdivuhodná záležitost, protože se jí skutečné události do velké míry daří zdatně prodat, Weisz je solidní a celkově je důležité, aby lidé o těchto strašných (nadále aktuálních) činech věděli. Filmařské limity to bezpochyby má, odvahu Kondracki a spol. tohle téma zpracovat to ovšem neshazuje...... () (méně) (více)
Já zkrátka vím, proč mít krásnou a sympatickou Rachel ve své topce. Ona je jedním slovem výborná ve své roli Kathryn, pracovnice pro OSN. Ani zdaleka netušila, že na své misi v Bosně se střetne s obchodem s bílým masem, tím méně, že jsou do něho zapleteni sami důstojníci a pracovníci Mírových sborů. Pokud si vzpomínám, před pár lety tahle zpráva proběhla médií, aby byla brzy preventivně zapomenutá. Syrové a velmi, velmi smutné. Bohužel, spousta mužů je jen a pouze čistokrevná verbež bez rozdílu rasy, náboženství a původu. A za tím si stojím. ()
Galerie (29)
Zajímavosti (4)
- Skutočná Kathryn Bolkovac, ktorá bola priamou účastníčkou udalostí zobrazených vo filme, predala práva k príbehu režisérke Laryse Kondracki za symbolických 100 amerických dolárov. (MikaelSVK)
- Film byl natáčen převážně v Rumunsku, několik klíčových scén pak v Torontu. (Florentyna)
- Se scénářem se Rachel Weisz seznámila poprvé již v roce 2005, v době, kdy byla těhotná. V téže době roli odmítla s tím, že by tak náročnou roli ve svém stavu nebyla schopna zvládnout. Roli Kathryn Bolkovacové přijala s konečnou platností až po čtyřech letech, v roce 2009, kdy se rozhodovalo o osudu samotného filmu. (Conspi)
Reklama