Režie:
Agnieszka HollandScénář:
David F. ShamoonKamera:
Jolanta DylewskaHudba:
Antoni Komasa-ŁazarkiewiczHrají:
Robert Więckiewicz, Benno Fürmann, Agnieszka Grochowska, Maria Schrader, Herbert Knaup, Marcin Bosak, Julia Kijowska, Jerzy Walczak, Oliwer Stańczak (více)Obsahy(1)
Drama natočené podle skutečných událostí, které se odehrály v nacisty okupovaném Lvově (tehdy Polsko, nyní Ukrajina). Leopold Socha, malý polský zlodějíček a zároveň údržbář místních kanalizací, schová za peníze v podzemním labyrintu skupinu Židů, kteří se snaží uniknout likvidaci lvovského ghetta. Zpočátku je hlavním Leopoldovým motivem cynická snaha vydělat, postupně ale vzniká mezi ním a skupinou zvláštní pouto, které se s každou novou dramatickou událostí v podzemí prohlubuje. Když skupině dojdou peníze, Leopold vidí, že je nemůže opustit a skrývá její členy dále, za což jemu i celé jeho rodině hrozí smrt. Film diváka díky skvělé režii a kameře doslova vtahuje nejen do atmosféry tmavého lvovského podzemí, ale i do výjimečného příběhu mužů, žen i dětí, kteří se čtrnáct měsíců snaží za neustále vzrůstajícího nebezpečí vyhnout smrti. Snímek se vymyká obvyklým hollywoodským schématům, ve kterých jsou pouze dobré a špatné postavy. Zde mají hrdinové obě stránky, o to jsou ale lidštější, působivější a nám bližší. (oficiální text distributora)
(více)Videa (7)
Recenze (144)
No po skončení bijáčku mě pěkně ošplouchla vlna smutku a hořkosti. Říkám si, kolik asi je na světě takových hrdinů z řad naprosto obyčejných lidí jakým byl Leopold Socha. Film moh patřit svým námětem do výkladní skříně nejen polské, ale i světové kinematošky, jenže je naprosto příšerně obrazově zpracován. Nechápu proč scéna, která se odehrává ve tmě je ukončena jasnou bílou, nebo velmi světlým záběrem. Tím chtěl jako tvůrce, aby jsme se víc vcítili do osudu těch židů a připadali si taky jako v kanále ? Další co mě sralo bylo cca 10 minut houpání a otřešů kamery, nerozumím tomu. Kurva proč film, který je především pietní musí navozovat atmsoféru realnosti jako ty největší americký akční komerce a ještě jedna výtka, i ve tmě se můžou dělat přehledný scény. Totální technický fiasko udělalo z pětihvězdičkovýho majstrštyku slabej podprůměr a to jsem ještě na ten film hodnej jak už na žádnej dlouho ne. ()
Och, možnost vidět vitální Agnieszku Holland mluvit její roztomilou češtinou o okolnostech natáčení jejího posledního filmu byla pro mě větším zážitkem než samotná projekce. Myslím, že Schindlerův seznam se dotkl uměleckého nebe, a jakýkoli jiný film na stejné téma už bude vždy jen více či méně povedeným - a především zbytečným - epigonem, který nemá možnost sdělit něco nového. Tedy krom faktu, že lidé i v extrémních podmínkách neztrácejí chuť šukat. ()
Nejcivilnější a příjemně upřímné drama o lidech a válce. Kdybych si nevyslechl dnes monolog jednoho klasického pouličního kazatele v teplákách a s vietnamskou igelitkou, zeptal bych se zde, zda je nutné zpracovávat dál dokolo toto téma. Kvalitních snímků bylo už natočeno bezpočet. Bohužel zdá se, že to je stále potřeba. I tak se bojím, že právě svou civilností a optikou běžného člověka v soukolí dějin, zůstane snímek v "konkurenci" ostatních filmů tohoto tématu opravdu tak trochu v temnotě. A bohužel i oprávněně. ()
Film Agnieszky Holland je příliš dobrý na to, aby se na jeho základě ironicky glosovalo klišé o tom, že nám stačí mít žida v posteli, ale Poláci jich musí mít plné kanály. Něco takového by si film skutečně nezasloužil, ale právě pro svou velmi vyrovnanou formu snese i takovou myšlenku. Jsem určitě za české vnímání, které ocenilo černý humor i okouzlení temnotou. Hollandová zkrátka umí a opírá-li se o tak silné téma a pracuje s tak dobrými lidmi z celého světa, bylo by překvapením, kdyby neuspěla. Ale ona překonala i Evropu, Evropu a přinesla nový rozměr kapitolám z 2. světové války. Herecky jsem nejvíce ocenila Marii Schrader a Herberta Knaupa. #čsfdprojekce ()
Velmi dobře natočený a uvěřitelný film, který byl zcela právem nominován na Oskara. Robert Wieckiewicz dobře ztvárnil vývoj hlavní postavy a Agniezska Holland zabodovala. Jen ten pobyt v podzemí mi přišel příliš zdlouhavý a statický, výtku ale tak trochu opomíjím, vždyť celý film je podle skutečné události. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (16)
- Po natočení filmu se Agnieszce Holland ozvala pamětnice Krystyna žijící v New Yorku. Potvrdila autentičnost filmu, jehož první zhlédnutí proplakala. Sama o stejném tématu napsala knihu, o které však nikdo z tvůrců nevěděl. Dokonce si mysleli, že již žádný pamětník nežije. Účast Krystyny na festivalové premiéře filmu prý pro Holland byla tím nejdojemnějším, co vůbec v životě zažila. (JoranProvenzano)
- Agnieszka Holland neměla dobré zkušenosti s natáčením s ženou-kameramankou, navíc vegetariánkou, protože prý měla málo energie. Přesto přistoupila ke spolupráci s další ženou - Jolantou Dylevskou. Během příprav zjistila, že i ona je vegetariánkou, přesto byla s její prací velmi spokojená, což potvrdila slovy: "Svícení je pro ni jako dýchání, dokázala se světlem doslova kouzla." (JoranProvenzano)
- Film byl natočen podle scénáře Davida F. Shamoona na motivy knihy „In the Sewers of Lvov“ z roku 1990 Roberta Marshalla. Agnieszka Holland ho nejdříve odmítla, pak však po obdržení přibližně sedmé verze a s podmínkou natáčení v originálních jazycích uznala, že "jí je film souzen". (JoranProvenzano)
Reklama