Režie:
Neill BlomkampScénář:
Neill BlomkampKamera:
Trent OpalochHudba:
Ryan AmonHrají:
Matt Damon, Jodie Foster, William Fichtner, Alice Braga, Diego Luna, Michael Shanks, Carly Pope, Talisa Soto, Sharlto Copley, Wagner Moura, Faran Tahir (více)VOD (5)
Obsahy(1)
Píše se rok 2154 a Země je přelidněná, nemocná a znečištěná. Chudí obyvatelé planety žijí ve slamech, zatímco bohatí a mocní žijí na Elysiu, vesmírné stanici na oběžné dráze, těsně nad zemskou atmosférou. Spider, hacker žijící na Zemi v Los Angeles, provozuje lety raketoplánů na Elysium, aby propašoval lidi, kteří by tam použili Med-Bays, zařízení, která mohou léčit jakoukoli nemoc nebo špatný stav. Ministr obrany Elysia Delacourtová nechá sestřelit dvě kosmické lodě ve vesmíru, klidně zabije všechny na palubě raketoplánů a ten, který dosáhne Elysia, je zadržen. Pasažéři jsou zatčeni a deportováni zpět na Zemi. Prezident Patel pokárá Delacourtovou za její činy a pohrozí propuštěním při dalším podobném incidentu. Ta tajně nabízí generálnímu řediteli firmy Armadyne Corp, Johnu Carlylovi, doživotní zbrojní kontrakty výměnou za počítačový program, který umožní Delacourtové provést převrat a dosadit ji na prezidentský post. Carlyle program vymyslí a uloží ho do svého mozku. Na Zemi Max Da Costa pracuje pro Armadyne Corp jako dělník, ovšem je náhodou vystaven smrtelné dávce radiace. Dostane léky s tím, že mu zbývá jen pět dní života. Max a jeho přítel Julio přijdou za Spiderem a uzavřou s ním dohodu. Pokud Max dokáže ukrást data související s Elysiem Johnu Carlylovi, zařídí Maxovi dopravu do Elysia, aby mohl použít Med-Bay k vyléčení své nemoci... (TV Nova)
(více)Recenze (1 605)
Již od začátku filmu jsem přemýšlel, zda to jak to dopadne je morálně správné. Jednotlivé strany společnosti si můžete již i dnes napasovat například na Evropu a blízký východ a pak se zkuste nad tím koncem zamyslet znovu. Konec filmu byl sice natočen opravdu kýčovitě a procítěně, ale nesl poslání s kterým se nechci smířit. POMO dobře vystihl žánr filmu jako "špinavé sci-fi", což charakterizuje tento film opravdu dokonale. Nevím jestli se režisér díky obsazení Matta Daemona vzhlédl v Greengrasově roztřesené kameře, kterou natočil Bourna, ale v tomto případě se jednalo spíše o nepovedené amatérské pokusy. Akční scény vypadají jako by je točil teenager na svůj chytrý telefon a válel se při tom smíchy na podlaze. Výsledek je, že mnoho scén je prostě nekoukatelných a nebo alespoň velmi nepřehledných. I z first person pohledu byste měli lepší přehled. Ale abych jen neritizzoval, film nebyl zas tak špatný, ale víc jak 6/10 si nezaslouží. ()
Upřímně řečeno, příliš nechápu některé reakce škatulkující téměř každý podobný snímek jakožto nějakou nepřístojnou agitku jen kvůli snaze nahlížet na stejné věci více či méně pootočenou optikou a nehledící přitom ani na skutečný dějový obsah ani na motivace jednotlivých postav. Z pohledu příběhu samého je Elysium poměrně jednoduchou a přímočarou záležitostí s celkem jasným vývojem pravidelně kořeněným nečekanými příhodami, zajímavou akcí a naprosto skvělými vzpomínkovými scénami. Jeho bezesporu nejsilnější stránkou je úžasná hodnověrnost vhledu do budoucnosti, kde vše vypadá takřka do detailu skutečně, špinavým a rozpadajícím se prostředím na planetě počínaje a elegantní, technicky vyspělou atmosférou vesmírné stanice konče. Uvěřitelné jsou také všechny figury ať už jde o bezcitnou Jodie Foster, psychopatického Sharlto Copleye nebo zcela nehrdinského Matta Damona. Na druhou stranu je zde jistě rovněž mnoho věcí, které lze filmu vytknout a mezi něž patří zřejmě i nějaké to myšlenkové zakopnutí. Určitě by tomu však prospěla klidnější kamera, menší množství střihu a také poněkud delší prohlídka onoho rozděleného světa. 80% ()
obrovský potenciál, krásný vizuál a spousta originálních sci-fi nápadů.. jenže bohužel se to všechno zasekne tak nějak na půl cesty a z Elysia se namísto epické sci-fi vyklube spíš klišovitá béčková akční honička (jednak na Zemi a jednak na Elysiu), která navíc ústí do celkově tak trochu debilního konce.. jenže skutečnost, že jsem se i přesto vcelku nadprůměrně bavil, a zejména pak moje slabost pro sci-fi žánr to navzdory tomu všemu k té slabé čtyřce přece jen dotlačí.. vzhledem k dlouhodobým očekáváním (řekněme od chvíle, co byl film ohlášen) rozhodně zklamání, vzhledem k nedávným recenzím a uživatelským ohlasům vlastně ale nakonec relativní spokojenost... ()
Takže popořadě: 1) Damon jde do práce, o kterou za nic na světě nechce přijít, a v klidu si dělá prdel z kyborga, kterej rozhodně "doesn´t fuck around", a kterej může velice rychle zařídit, aby o tu práci přišel. To jde Damon do tý práce poprvé, že to neví? 2) Damonovi se v práci porouchají dveře, za kterýma se při jejich zavření zapíná radiace. Vleze dovnitř, aby to opravil a když se mu to povede, vůbec nečeká že se dveře zavřou a že by tam moh uvíznout. 3) Damonovi je implantován nano-oblek velmi brutálním způsobem. Dokonce i ti, kteří mu ho implantují, poukazují na to, že to je bolestivý jako svině. Damon se ale probere a ačkoli mu např. z hlavy chčije krev, nevykazuje žádné rozhození a už vůbec ho to nijak nelimituje v podávání hbitých kaskadérských výkonů. 4) Damon...ale srát na to, prostě Elysium je zklamání jako prase a určitě jej nezachrání líbivý vizuál! 40% ()
Úvod dobrý, ale to ako Maxík vošiel do tej komory bolo hlupučké. Predsa musel vedieť, čo sa stane ak sa dvere zatvoria. Ale to nič no, potreboval predsa poriadnu motiváciu. Sharlta som nespoznal vôbec, ale ten jeho grázel s prízvukom ktorého hral sa mi páčil. A hneď pochválim aj hlas Spidera, či ako sa volal. Ja osobne som dopredu nepremýšľal, ale záver sa dal predpovedať. A páčil sa mi. Takže konečne dlhšie očakávaný film, ktorý sa mi dosť páčil. ()
"Co jste to se mnou udělali ??" - "Dali jsme ti šanci !!" Když se před několika lety nesmírně talentovaný jihoafrický režisér Neil Blomkamp dost nečekaně, protože do té jsem o něm vůbec nic nevěděl, přiřítil s mimořádně syrovým a dravým sci-fi snímkem District 9, zde je třeba poděkovat Peteru Jacksonovi, byl jsem opravdu velmi zvědavý, zda na svůj úspěch s nenápadným filmem za třicet milionů dolarů, který vydělal slušné peníze a posbíral skvělé kritiky, dokáže navázat, či zmizí v propasti dějin, a tak naprosto logicky a oprávněně Elysium, k jehož natáčení se Blomkampovi dostalo větších finančních prostředků, prostoru i opravdu velkých hollywoodských hvězd, vzbuzovalo moji pozornost, zkrátka jsem si tento zážitek nemohl nechat ujít !! Je třeba si přiznat, že co do samotné propracovanosti fiktivního světa jako materiální časoprostorové entity či vášnivé dravosti stylistických postupů nezůstává Blomkamp své pověsti rozhodně nic dlužen, náročnějšího diváka jistě zarazí naivní a krátkozraké poselství snímku, eliptické vyprávění, přímočarý a v podstatě naprosto banální příběh a sémanticky zřetelně dvojdomý svět rozdělený prostě na nahoře a dole, dobří a padouši či chudí a bohatí, za což se na Blomkampův nejnovější snímek snesla samozřejmě nejen z hlediska nesourodosti s hollywoodskými normami do jisté míry opodstatněná vlna kritiky !! Elysium se odehrává na matičce Zemi v polovině 22. století, kde vládne všudypřítomná chudoba, maximální, slepá byrokracie a šířící se nemoci, přičemž právě zdravotnictví samotné ve smyslu, v jakém ho známe dnes vlastně neexistuje, zato vyvolení papaláši obecně si užívají své bezproblémové životy na luxusním satelitu obíhajícím Zemi, na Elysiuu, a disponují zdravotnickými možnostmi prakticky bez jakéhokoliv omezení !! Na Elysiu vládne chladná ministryně obrany Delacourt v podání tradičně bezchybné Jodie Foster, která se při své obraně Elysia vůči vetřelcům ze Země neohlíží napravo, nalevo, přičemž je nechává bez milosti či nějakých soudů na místě popravovat, přičemž i zde snímek nakonec udržuje svoji dvojdomou povahu, v rozložení postav, když sledujeme hrdinku z Elysia s její achilovou patou v podobě psychopata Krugera a dále naopak hrdinu ze Země s jeho slabým místem, jímž je Frey, hrdinova dětská láska, se svou dcerou, přičemž se jejich zájmy náhodně a samozřejmě zcela očekávaně střetnou v jedné konkrétní osobě, a situace tak vyplyne v konflikt.. Z hlediska již zmiňovaných norem hollywoodského filmu obecně tkví fatální problém ve faktu, že snímek de facto skýtá naprosto minimální děj, značně nemotivovaně a navíc prostřednictvím značně průhledné struktury práce s oblastmi světa, se zájmy či cíli postav a jejich uspořádáním do vzájemné interakce, samotné postavy se ani příliš nerozvíjejí, pouze slouží za hybatele komplexnějších událostí, přičemž právě tyto nedostatky v rovině hladkosti vyprávění, soudržnosti příběhu, realistického herectví a neviditelnosti stylu tak výrazně vystupují do popředí, stejně jako bije do očí jediný narativně dlouhodobě motivovaný psychologický posun co do konání Damonova Maxe motivován bajkou, či případně dětskou vzpomínkou, nicméně právě a pouze pro tuto svoji banálnost a nedokonalost může Elysium tak impozantně pracovat s úderným rytmem, rychlým střídáním náladově různorodých motivů a jasně oddělenými bloky posouvajícími jeho děj dopředu, byť výsledný dojem z výše popsaného silně kazí všechny ty otravné, celistvost bortící flashbacky !! Odborníci Elysiu vyčítají marxistické motivy, ideologicky naivní levicové poselství, přičemž příběh jistě lze analogickou optikou vnímat jako velmi jízlivou metaforu zdravotnictví Spojených států současnosti, na což však sere pes, pokud se jeden bude pídit právě po funkci daného stylu, motivů a vyprávění samotného, protože právě ta jednoznačnost ideologického vyznění ruku v ruce se stylistickou dravostí a maximální rezignací na narativní normy umožňuje, či přímo vyzývá hledat vysvětlení ne v hollywoodských normách, ale v konvencích historicko-materialistické poetiky, tedy konvencích filmů sovětské montážní školy, právě z této perspektivy se totiž Elysium nakonec jeví jako mnohem jasnější a logičtější záležitost !! Pokud lze sovětskou montážní školu jako poeticky víceméně jednotnou skupinu filmů bez ohledu na konkrétní postupy rozdílných tvůrců v čele se Sergejem Ejzenštejnem, Vsevolodem Pudovkinem, Alexanderem Dovženkem či Dzigou Vertovem, pak obecně vzato samozřejmě její estetické kvality nestojí ani v její ideologii, psychologii postav, důmyslnosti vyprávění či komplexnosti příběhu, ale naopak v okázalé sebedůvěře a dravosti hrátek s filmařskými postupy na úrovni mizanscény, práce s kamerou a střihem, pomocí nichž zmiňovaní tvůrci dosahovali tak nadčasově působivých účinků na diváka, přičemž přesně zde lze spatřit i zásadní kvality Blomkampova filmu !! Pokud divák dokáže ocenit právě zmiňovanou montážní školu s jejími stylistickými kvalitami i záměrnou redukcí těch vlastností, které se zhodnocují u hollywoodského filmu, pak si je samozřejmě musí vychutnat i v případě Elysia, které stojí na principu významově obtěžkaných kontrastů, které však Blomkamp realizuje právě prostřednictvím stylistických prostředků, mezi nimiž ční kontrastní prvky prostředí včetně neodmyslitelných počítačových systémů, odlišné způsoby inscenování, snímání i osvětlování herců na Zemi a na Elysiu, protiklady jako poušť a zeleň, chladné a teplé barvy, opotřebované, špinavé a nové, vlastně až skoro dokonale aseptické, knižní angličtina a málem nesrozumitelné dialekty, či spousta detailů v práci se střihem či pohyby kamer !! A tak se vlastně motivace Neilla Blomkampa sama nabízí, jako by byl až montážnicky krystalický a čistý levicový příběh obohacený kyberpunkovými motivy jen vhodným způsobem, jak si vyzkoušet obrovskou škálu filmařských postupů, což dle mého jasně ukazuje už jen skutečnost, že samotné postavy dosahují své ideologické funkce spíše omylem či shodou okolností, než aby se k nim hrdě bitím v prsa hlásily jako v čisté propagandě.. Akční scény v Elysiu potom v drtivé většině pracují s čistě kontrastní nerovností sil, s protilehlými zájmy či s těmi nejprimárnějšími lidskými potřebami, nemají kupodivu ani ideologický, ani psychologický základ, samotnou akci vlastně primárně obstarávají pouze Max Matta Damona a padouch Kruger Sharlta Copleyho, přičemž oba vlastně jednají v důsledku vlastní biologické potřeby, kdy Max bojuje pouze o holé přežití a Kruger je jen šílené monstrum řízené instinkty, oba pak až sekundárně, a tak spíše nevědomě reprezentují a bojují za dva ideologické systémy a modely fungování světa, přičemž od propagandistické letory montážní školy Elysium vzdaluje individuálnost těchto postav, které reprezentují typy a jsou jen primitivně psychologicky motivované, byť stále coby individuality sledující primárně svoje zájmy, čímž skvěle reprezentují naopak právě Hollywood, čímž snímek vlastně opět směřuje k dvojdomosti, kdy lze porovnat systém hodnot reprezentovaný postavami a ten reprezentovaný filmovou narací, což však nutně vyvolává dojem logické nespojitosti filmu.. A tak si zákonitě prostě Elysium buď maximálně užijete, nebo budete znechuceni jeho zdánlivou nicneříkající jednoduchostí jakousi dogmatickou, chladnou neemocionalitou, která naopak vyzdvihuje Matta Damona, který v roli Maxe dává jasně najevo, že se má stále ještě kam herecky posunovat, zraje jako kvalitní víno, což lze jistě říci překvapivě i o Jodie Foster, která však příliš prostoru dík scénáři nedostala, naopak Sharlto Copley si svoji roli lahůdkově vyšinutého Krugera naprosto užívá !! Velmi příjemně mě překvapil i soundtrack naprosto anonymního Ryana Amona, byť bych si zřejmě dokázal představit i kvalitnější hudební motiv, který by prostě těm stěžejním scénám slušel, a tak se dá říci, že vlastně jen dokonale pasuje do poněkud nevyrovnaného různorodého snímku, čehož však Blomkamp geniálně využil, aby mohl svobodně prozkoumat možnosti filmu jako umělecké formy, ve čtyřiatřiceti totiž dostal k dispozici obrovské peníze, tvůrčí svobodu a chtěl porušovat pravidla, byť s maximální, cizelérskou pečlivostí, což Elysiu, a vlastně i všem Blomkampovým snímkům dodává punc nevídané zvláštnosti, v jejichž nedodělanosti právě tkví zároveň jejich neskutečná síla.. () (méně) (více)
Tak se nám v poslední době urodila spousta vcelku kvalitních sci-fi, ale Elysium bohužel nasazenou laťku nepřelezlo. Jde o přinejmenším průměrný, neoriginální akční trhák, který nezaujme až na slušný vizuál v podstatě ničím... 5/10 ()
Špatne zahraná, ale dobre vyzerajúca počítačová hra. Príbeh mal tak veľké diery, že by sa do nich vošlo celé Elysium. Pokiaľ by sa jednalo o sprievodné video k novej sci-fi strieľačke pre PS4, tak nepoviem ani jedno krivé slovo. Ale nasypať do toho toľko dolárov a zk*rviť scenár spolu s výberom hercov? Takto sa výnimočné filmy nerobia. Takto vznikne iba popcornová zábava s veľmi krátkou dobou trvanlivosti a s nízkou výživovou hodnotou. ()
Tvorcovia sci-fi filmoch si predstavujú budúcnosť zväčša dosť zvláštne. Síce povymýšľajú kadejakých robotov, no pritom autá, autobusy a rôzne prístroje, vrátane klávesnice sú také, ako dnes, teda pred 150 rokmi. Preboha ľudia, trošku sa zamyslite, aké boli autá a klávesnice v roku 1860, pokrok ide predsa výrazne dopredu. Takže nie sa sústrediť na pár vychytávok a hurá, máme sci-fi, treba sa povenovať aj bežným veciam, vrátane oblečenia a účesov, veď fantázii sa medze nekladú. Opäť raz nevyužitý zástupca žánru. Ale ten ozdravovací prístroj bol fajn. ()
Šla som do kina s tým, že si užijem poriadnu akciu. Prd ho, keď sa konečne ku koncu trochu pobili, vidieť bolo len rozsekanú rozmazaninu. I mimo to nuda a aj potenciálne silné momenty vyznievajú do prázdna. ()
Jednoznačně zklamání. Po famózním District 9 jsem se na Elysium poměrně těšil a jak to tak bývá, očekávání zůstávají nenaplněna. Od dnešního sci-fi čekám buďto vizuálně akční nářez a nebo, a to v tom lepším případě, film s myšlenkovým přesahem a dobře napsaným scénářem. A Elysium nemá ani jedno. Vpravdě jsem se cca v polovině filmu několikrát zamyslel nad tím, že už by se to sakra mohlo rozjet. Protože úvod byl skvělý, záběry na plavidla pendlující ze Země na Elysium (mimochodem, vizuálně kopírku Citadely z Mass Effectu) a nazpět vypadaly fakt dobře. Námět lákavý, ale pan Blomkamp z filmu udělal jen jednoduché a imo dost nelogické sci-fi béčko s pár pěknými vizuálními efekty. Nepomůžou tomu ani zvláštně zahrané a zabité postavy, gradace v tomto ohledu nulová. Sama stanice Elysium na mě působila strašně ploše, prakticky nic jsme se o ní nedozvěděli - nic o tom, jak funguje. Naopak pozitivem je Sharlto Copley, jehož přízvuk mě neskutečně bavil už v District 9, natož v Elysiu, kde byl hnán do značných extrémů. Abych to shrnul, nemůžu říct, že bych se nebavil. Jinak bych to nehodnotil trojhvězdou, ale strašně mě mrzí, že film zamrzl někde v půli cesty. Kdyby se zapracovalo na scénáři, kterej je, co si budem povídat, prostě špatnej a nedotaženej, ale troufám si říci, že zas tak moc nechybělo k tomu, aby byl tenhle snímek filmem roku. ()
Neill Blomkamp velmi zdařile pokračuje v definici vlastního subžánru sociální sci-fi. ()
Páni. Tak prozatím je tohle pro mne film roku! Úžasný zážitek a pořádný nátřesk, který je pročesaný skvělou akcí a bravurní atmosférou! Elysium a prostředí na Zemi je krásně sestrojené, postavy jsou skvělé i samotné herecké obsazení. Strašně mne bavil Damon, i ten záporný agent, má to příběh a když přijde na řadu akce, je na co se dívat. Vůbec mi nevadili ty zpomalovačky, ty jsem si vychutnal. Navíc to nemá klasický happyend, motivace postav je na místě. Po skvělém Sektoru 9 přichází další skvělej film z dílny Blomkampa, smekám takhle to má vypadat! Jenom akce bych bral trošku víc. Jinak: Těším se na další. 10/10 ()
CITÁT - Co to sakra bylo!!!!!!!........................ ()
Tak toto je sci-fi len z dôvodu roku v ktorom sa odohráva a z dôvodu určitých technických vychytávok a mimozemských prostredí. Príbeh je to, čo sa v skutočnosti vo svete deje. Bohatí sú stále bohatší a chudobným sa berie ešte aj to posledné. A sú nemilosrdne, a čo je naozaj smutné, oficiálne a podľa ZÁKONA vykorisťovaní. Ale nechal som sa uniesť. Film samotný je obdivuhodný. Je to sci-fi aké má byť. Akcia, napätie, emócie. Neil Blomkamp je jeden z najväčších talentov v tomto žánri. Prajem mu, aby natočil mnoho takýchto vynikajúcich snímkov. A rovnako to prajem aj divákom. ()
Blomkamp má nepochybně nevšední talent vizualizovat svoje fantastické vize takřka bez kompromisů, a navíc za mnohem méně peněz, než kdokoliv jiný. Bohužel ale přestože se mi jeho svět líbí, a s přimhouřením obou očí bych mohl možná ještě připustit, že rozdělení takovýmto způsobem na bohaté a chudé by mohlo funguvat - další věci už prostě fungovat nemohou. Veškeré hackovaní Elysia působí jako špatný vtip, ten reboot s "adding new citizens", křečovitý happyend, to je prostě všechno špatně. Takže pěkný svět, ale příběh v něm k prdu... ()
Originální námět obratně zabalený do vizuálně chutné sociální balady. Film táhne dopředu hlavně Matt Damon, který se na roli zřejmě pečlivě připravoval. Jeho protivníkem však ve skutečnosti není až tak Jodie Foster, ale neznámý Sharlto Copley z D9. Neill Blomkamp se při kompozici hodně soustředil na klíčový prvek kontrastu – uhlazený designový zámek Elysium vs. lidnaté zasmrádlé podzámčí. Hltat hezké interiéry a CGI dokáže každý, já si ale navíc cením realistické bídy budoucnosti, která nepůsobí příliš uměle či patetizovaně. Synopse samotná je zajímavá a asi i skutečnější než ledaskde, místy ale doplácí na krkolomnost a vyžaduje trochu filmovější dotek. Hlavním problémem je však vložená romance, která je prosta emocí a postrádá osobitost. Finále je epické i citlivé, rozuzlení je ale dalším učebnicovým příkladem syndromu zoufalého scrénáristy s mesiášským komplexem. Elysium je zkrátka hezká podívaná, která žel bohu trpí několika školáckými chybami. 7/10 ()
Nevím kdy se stalo cool točit akční scény jako amatér bez stativu z ruky, ale leze mi to už silně krkem! Pokud jdu na akční film, rád bych ty akční scény viděl, jinak je zbytečné je točit.... vrcholem imbecility je pak, když kameraman s kamerou nápadně našlapuje následujíc hlavní postavu...ne, nevtáhne to diváka do děje.....divák vidí úplné hovno!!!! K ději.....je úplně debilní...tak strašně děravý a naivní, že snad ani nemá smysl se k němu vyjadřovat. Všechno čemu se Neil ve svém celovečerním debutu vyhnul, je v Elysiu požehnaně.....náznaky nahradila patetická doslovnost a emoce jsou tu vyhnané ad absurdum. Až jsou jenom pro smích.... To jediné co bych Neilovi pochválil jsou různé scifi zařízení a gadgety, které je radost sledovat....bohužel se ale jejich lesk ztrácí v naprosto hloupém scénáři. ()
Skôr než čokoľvek iné, chcem povedať, že tomu nedávam nízke hodnotenie, pretože by som radšej riešil preľudnenosť vakcínami proti pôrodnosti ako užívateľ whack. To by bol pre mňa vrchol sociopatického riešenia, ktoré by som skôr priradil nejakým tajným spolkom, slobodomurárom, nejakým súčasným kapitalistickým elitám, no nie rozumným vizionárom a empatickým ľuďom. Tento film je ďalšie socialistické dielo vyrobené liberálmi, ktoré ťaží z brutálnej naivity a toho, čo dnes v úpadku svetového hospodárstva masy chcú vidieť a pritom svojou podstatou to podporuje systém namierený k niečomu podobnému. Nedávno niekde písali o tom, že bohatí ľuďia si chcú niečo podobné vytvoriť, čo by nemuselo byť iba vecou takejto vedeckej fantastiky, najmä ak dnes už máme komerčné lety do vesmíru a podobne. Film je svojím spôsobom podobný filmu Paralelné svety, no opäť sa nikto nezamyslel nad širším kontextom, čo ma pri takýchto veľkofilmoch zaráža, no možno to bol zámer. Roboti nie sú zlá vec, no musíme to urobiť tak, aby nám pomáhali a nie nás ovládali, prípadne iní ľudia ovládali cez ne. Androidy sú podľa mňa chorý neoliberalistický výplod, kde sa obhajuje napredovaním a hnaním sa stále za niečím, čo však často nemá ani reálny cieľ alebo je to prehnané. Čipy vyzerajú byť krutou realitou blízkej budúcnosti, čo však tento film dosť využil skôr na ich propagáciu. Nedotknuteľnosť človeka zneužil na hraničné situácie, ku ktorým by vôbec nemuselo prísť a dochádzať. Tu sa pomocou nich akože liečia smrteľné choroby, no chorobám by sa dalo predchádzať edukáciou, prevenciou a aktívnym prístupom k zdraviu, taktiež samotné čipy by nemali byť na koži, kde by sa ich človek nemohol zbaviť. Pokiaľ zostanú maximálne na nejakých občianskych alebo príveskoch, tak ešte sa to dá zniesť, no udivuje ma, ako chcú niektorí ľudia mať informácie o každom jedincovi, priam všetkých ovládať a zabraňovať im v akejkoľvek rebélii. Človek môže byť slobodný vtedy, pokiaľ nebude nikým kontrolovaný, sloboda ide v ruka v ruke so zodpovednosťou a pokiaľ to presunieme niekam inam, odovzdávame tam celú moc, robíme z niekoho pána našich svetov. Film je akčný a zas ukazuje len tú stránku veci, že proti zlu sa dá bojovať len podobnými prostriedkami a šikovnosť, či chyby v systéme sú jediná cesta, čo je zavádzanie a ďalšie utvrdzovanie stereotypov. Ten pozemský svet s neustále horiacimi miestami, s kriminalitou, proste na štýl getta v Indii, je len nepochopiteľným primitivizmom v oblasti ľudského správania, spájania sa a vývoja. Ďalší rodinný milostný príbeh vo filme len zahral na naivnú strunu, nehovoriac o (Pozor prezradím dej.) novom následovníkovi Brucea Willisa, ktorý sa nám tu obetuje. (Môžte v kľude čítať ďalej.) Záver bol ako z nejakého hudobného klipu od Michaela Jacksona, aj keď by som si nejaký taký svet vedel predstaviť aj po naplnení projektu Venus, kde by už peniaze neexistovali, kde by svet a jeho zdroje patrili všetkým, čiže žiadne delenie na bohatých a chudobných, na viaccenných a menejcenných, kde by stroje pomáhali a nešpehovali, neovládali a nekontrolovali. Nepáči sa mi ani to ďalšie individualistické poňatie záchrany sveta, hlavného záporáka vybrali nelogicky a neinvenčne. No pre jednoduchých ľudí, ktorých to má asi zmiasť bude stačiť aj tých pár veľkolepých pohľadov a scén. Film vás môže nechať zapremýšľať, no je zavádzajúci a hlúpy. Možnú budúcnosť nerozobral do detailov, nepristúpil k nej s fantáziou, iba so zaužívanými postupmi, tiež veci, pred ktorými by mohli vystríhať nerozvinuli, človek si z toho nemusí zobrať to správne ako akúsi záverečnú jednotu a rovnosť, no môže rozmýšľať nad inými nesprávnymi sociopatickými riešeniami. () (méně) (více)
Copley to nekompromisně nakopl. Parádní výkop! Nepřehlédnutelná, fantasticky charismatická postava s dokonalou výslovností, ať už v kápi nebo s ksichtem rozmláceným na „pitchu“ či s ocelovým exoskeletonem. Týjo. A proč ne? Když si může hroch pořídit přítelkyni, tak proč by Padmé nemohla koukat na prošpikovanýho Dejmoňáka s dírou v lebce a s proklátou Fosterovic žínkou. Vcelku vzato „dobrý“, nic extra, ale dobrý. ()
Reklama