Režie:
John FordScénář:
Frank S. NugentKamera:
Winton C. HochHudba:
Max SteinerHrají:
John Wayne, Jeffrey Hunter, Vera Miles, Ward Bond, Natalie Wood, John Qualen, Olive Carey, Henry Brandon, Ken Curtis, Harry Carey Jr., Antonio Moreno (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Pátrání po unesené dívce se stává životní posedlostí... Americký western Stopaři (1956) je u nás méně známým dílem, a přece se jedná o jeden z nejlepších snímků tohoto divácky velmi oblíbeného žánru. Příběh Ethana Edwardse (jedna z nejlepších rolí Johna Waynea), který stráví několik let neúnavným pátráním po malé neteři unesené Komanči, nebyl v době svého vzniku plně doceněn (nemá např. jedinou nominaci na Oscara!!) a zaslouženého uznání se dočkal až s časovým odstupem. V sedmdesátých letech se jeho motivy objevily v tak různorodých snímcích, jako např. Lucasovy Hvězdné války či Scorseseho Taxikář. Hlavní hrdina je v podstatě zatvrzelým rasistou, který nechce svoji příbuznou zachránit, ale zabít za to, že se stala indiánskou squaw. Jeho nenávist k indiánům je silnější než pud sebezáchovy a projevuje se např. nesmyslným vybíjením bizonů, kteří jsou hlavní obživou indiánských kmenů. Snímek natočil klasik světové kinematografie John Ford (1894–1973), jediný tvůrce, který má na svém kontě čtyři Oscary za režii (Denunciant, Hrozny hněvu, Bylo jednou zelené údolí, Tichý muž). I když žádnou ze zlatých sošek nedostal za některý ze svých westernů, je považován právě v tomto žánru za nepřekonatelného mistra. Většina jeho westernů vznikla v krásných exteriérech Údolí monumentů (Monument Valley) na pomezí států Utah, Arizona a Nevada a Stopaři nejsou v tomto ohledu výjimkou. Působivou majestátnost krajiny doplňuje příběh s až antickým tragickým podtónem. Zatrpklý vyděděnec Ethan nemá žádnou rodinu a jak sám v úvodu filmu přijíždí na ranč svého bratra, tak na jeho konci zase odjíždí do neznáma jako poutník odsouzený k věčnému bloudění. V hereckém obsazení filmu ještě zaujme tehdy nastupující hvězda nové generace Jeffrey Hunter v úloze mladého Martina, který Ethana při jeho pátrání doprovází, a stálý představitel Fordových snímků Ward Bond jako reverend Clayton. Postavu unesené Debbie vytvořily sestry Lana a Natalie Woodovy. (Česká televize)
(více)Recenze (182)
Moje první "rande" s Johnem Waynem dopadlo vskutku dobře, ale přes tři hvězdičky se nepřenesu. The Searchers jsou klasickým westernem, kde jsou běloši proti indiánům, což vlastně nikdy nebyl můj šálek kávy, mám radši něco se stylu Divoké bandy a Tenkrát na západě. Přesto kvalitní podívaná. ()
Klasický Fordovsko-Waynovský western, který nabízí slušný příběh doprovázený parádní hudbou a také výborné prostředí, jež je proměnlivé a činí tak celý snímek zajímavější. John Wayne je tu tradičně výborný, jeho Ethan mi lehce připomínal postavu ze snímku Červená řeka a když pominu filmy, které točil ve 30. letech, tak zde ztvárnil jednu ze svých nejlepších rolí. Konkurence schopné postavy jsou podle mého Thomas Dunson (Červená řeka), Cole Thorton (El Dorado), Rooster Cogburn (Maršál), Cord McNally (Rio Lobo) a Tom Doniphon (Muž, který zastřelil Liberty Valance). Těchto 6 rolí si rozhodně budu z Waynovy filmografie pamatovat, ovšem nemohu zapomenout ani na Hondo Lanea. Přidám-li ještě zástupce ze staršího období, tak to bude Singin' Sandy Saunders (Jezdci osudu). Ostatní herci se tu předvádějí také v dobrém světle a ženské osazení je opět patřičným zpestřením.. Typický humor mě tentokrát nebavil a ani se mi do tohoto typu westernu moc nehodil, protože svým námětem je spíš drsný, syrový, nekompromisní a dramatický. Přesto však dávám slušné 4*. ()
Zatímco u nás tento film není příliš známý, v Americe je považován za kultovní záležitost a některými kritiky je ozančován za nejlepší western. Hlavním důvodem asi bude, že jako první pootevřel stavidal diskuzi o rasizmu vůči původním obyvatelům Ameriky, o útocích na ně atd. Někteří jeho hlavní hrdinové, byť vesměs kladné postavy, jsou doslova stravováni nenávistí vůči komančům a indiánům vůbec. Film zároveň uvádí i důvody nenávisti indiánů, vůči přistěhovalcům. Jelikož Fordovo dílo bylo v těchto diskuzích milníkem, náleží mu určitá zásluha na snaze o politické objektivizaci vnímání původních obyvatel. Bez Stopařů, by zjednodušeně řečeno, nevzniknul ani Tanec s vlky. Toto pozadí je jedna věc, jinak se to ale má s tím, že český divák neznalý těchto reálií, ve filmu jen těžko něco takového vyčte. Na dnešní dobu je scénář filmu příliš náznakový a nekonkrétní. V tomto smyslu se na filmu podepsalo jeho stáří, což je škoda. Co mu ale zůstalo jsou pěkné akční pasáže a naprosto úžasná kamera. W. C. Hoch s citem pro kompozici nasnímal krajinu Arizony a Utahu tak, že se od exteriérových záběrů nelze odtrhnout. Záběr Johna Wayna pozorujícího indiánský tábor patří doslova mezi ikonické. Na druhou stranu na mě rušivě působila patetická hudba, bohužel typické pro dobu vzniku. Osobně tedy Stopaře jako úplně dokonalé dílo nevnímám. ()
Dva umanutí muži, několik nekonečných let hledání a pomstychtivost v jednom, starším trampovi, který kldysi přišel skoro o celou rodinu. Proti nim nehostinná příroda a tlupa divokých indiánů v čele s chladnokrevným rudým vrahem... Pěkná střílečka. :-) ()
Výborný čistokrevný western, který kombinuje osvědčené motivy ze zlaté žánrové éry před nástupem Sergia Leoneho s nadčasovým příběhem o neoblomné touze po pomstě a uchování rodinné cti. Ford režíruje své vrcholné dílo s pedantskou přesností a na celé obrovské vyprávěcí ploše, od nostalgického Monument Valley po nehostinné zasněžené pláně, od humoru a řady ztřeštěných charakterů až po chladnokrevnou zarputilost Wayneova Edwardse, se mu daří servírovat až nečekaně komplexní, stylově nasnímaný a emocionálně pestrý westernový zážitek. Našlo by se samozřejmě pár nedostatků, dialogy již působí hodně omšele a vyvrcholení naprosto postrádá Leoneho nezaměnitelný atmosférický náboj, ale jako klasika jednoho specifického filmového odvětví, kde (bílá) spravedlnost vítězí a (rudé) zlo padne pod sprškou bleskových koltů, fungují Stopaři i dnes velice poctivě. A kdo navíc pochybuje o hereckých kvalitách legendárního Johna Waynea, tak právě tenhle film ho zcela vyvede z omylu... 80% ()
Monumentálny western, na ktorom je najlepší majestátny technicolor, na ktorom krásne vynikajú scenérie amerického stredozápadu. Ale príbeh s dosť silným rasistickým pachom na rozdiel od kamery až tak dobre svoju dobu neprežil. ()
Je to sice dost rasistické a xenofobní, ale jinak jde o skvostnou filmařinu s nedostižným Technicolorem. ()
Jeden ze slavných a často opěvovaných filmů Johna Forda se pro mě stal velkým zklamáním. Uznávám, že jsem možná z westernů už poněkud vyrostl. Tohle ale nemělo ani spád ani potřebnou atmosféru. Může sice posloužit jako zajímavá retro podívaná pro fanoušky Johna Waynea, ale to je tak vše. Když komunističtí kritici pro kulturu v 50. letech rozhodovali o tom, který film do socialistického Československa pustit a který ne (všechny pustit nemohli), udělali dobře, že dali přednost klasikám jako v Pravé poledne. Český divák tak o moc nepřišel. ()
Nejspíš výborný film. Ale svět cynických, ramenatých chlapů, generálských žen a extrovertních protestantských pastorů s koltem nízko u pasu mi neposkytl žádnou niku, v níž bych se cítil dobře. Vyčítat westernovým hrdinům, že jsou málou hloubaví a zranitelní, je nejapnost, vím. John Wayne prostě nikdy nebude Jana Eyrová, co si za deštivého dne ráda sedne na parapet s knihou. (Ostatně, kde vzít v Texasu deštivý den.) ... Ty tři hvězdičky jsou čistě subjektivní. ()
Pro mě po EL DORADU nejlepší western (a možná i film) s Johnem Waynem. Na první pohled pouze další romantické, zidealizované a dobově poplatné žánrové dílo (čemuž odpovídá především velmi staromilecká audiovizuální koncepce, některé herecké výkony atd.), které je ovšem nepřehlédnutelně a nezanedbatelně společensky angažované - v 50. letech v USA přece jen asi nebylo úplně běžné ve velkých studiových projektech otevřeně tematizovat rasismus a xenofobii. Obdobně jako film samotný je na tom i Wayneova postava. Zdánlivě stejná jako většina jeho ostatních (omezený machistický šovinista), ale tady jde o zřejmý záměr, jelikož je s jejím (dosti temným) charakterem v průběhu snímku pracováno. Jen ten rádoby humor a částečně i milostná linie Wayneova sidekicka jsou tu jaksi navíc... 80 % ()
Stopári začínajú podobne, ako klasické čiernobiele Fordove westerny. Divokí Komančovia vyvraždia rodinu a unesú deti. Postupom času si uvedomujeme, že sú ale omnoho komplikovanejší. Hlavný hrdina je rasista a tak trochu psychopat, na scénu prichádzajú indiáni ako filmové postavy so svojimi dôvodmi páchaného násilia a my zisťujeme, že tou kladnou postavou príbehu je Ethanov súputník Marty. Stopári sú skutočný veľkofilm s nádhernou prírodou a potešia niekoľkými technickými finesami, ako napríklad časť príbehu rozprávaná čítaním listu, keď vetu začne čítať čitateľ a dokončí ju v zinscenovanej scéne postava. Ford svoj dovtedajší zjednodušujúci rasizmus hodil na plecia hlavnej postavy, ale na skutočný liberalizmus vo westernoch sme si ešte pár rokov museli počkať. ()
Tak jsem se konečně dopracoval k tomu si pustit něco se slavným Johnem Waynem. Film má možná trochu atypický děj pro western. Sledujeme nekonečné putování strýce a nevlastního bratra, kteří se snaží po celém Texasu najít svou neteř/sestru. Ta byla unesena Komanči a oni ji nemohou najít. Po cestě se potýkají s různými problémy. Podíváme se na spoustu míst a potkáme dost různých lidí. Nemůže to skončit jinak, než bitvou. Bude však neteř/sestra zachráněna? "Už to není tvá sestra!" ()
Ano, je to skutečně sexistické, šovinistické, páchne to rasismem...přesto je to nejen z hlediska doby vzniku jeden z nejlepších filmů svého žánru, ne-li přímo jeho vrchol. ()
Je pravdepodobné, že literárna predloha má k westernu tak blízko, ako tento film k paródii na western. Nejdem polemizovať s obdivnými komentármi, nejdem sa čudovať, prečo najvýznamnejší režisér filmových westernov nakrútil film, ktorý mal ostať medzi jeho neznámymi dielami. Nechovám obdiv k Johnovi Wayneovi, hudba sa mi nepáčila, správanie sa čudných figúrok som nepochopil, umiestnenie deja do Monument Valley považujem za Fordov zlozvyk a z toho, čo malo byť humorom na odľahčenie deja bola spravidla iba nevtipná trápnosť. Nemôžem si pomôcť, ale ešte aj mayovky vyznievajú lepšie ako tento nepodarok a porovnávači toho filmu s Leoneho spaghetti westernmi premeškali svoju príležitosť mlčať. Napriek tomu tri hviezdičky, lebo mi bolo iba ľúto bez toho, aby som sa naštval. ()
Klasika amerického westernu, ale bez mého nadšení (Národní filmový registr USA označuje tento film za jeden z nejlepších všech dob). Pravda, úžasné krajinné scenérie (Llano Estacado, Monument Valley aj.) i některé napínavé úseky dramatu hledání uneseného děvčátka. Znát tento film pro příznivce westernu je povinnost atd.... - Zdá se to asi troufalé, ale já bych to velikánu Fordovi hodně, hodně sestřihal. Některé dialogy mi připadají přihlouplé a úplně zbytečné (mám na mysli Wayneovo tvrdohlavé chlapáctví či rasistické přemety), a snaha o humor tu vychází vždycky špatně. Jinými slovy, z tohoto velkofilmu by se dal sestříhat výborný, špičkový osmdesátiminutový western, kdyby se to nepovedené vyhodilo. ()
Westernová klasika z dob, kdy byl oblíbený americký žánr v nejlepší kondici. Těžko hledat něco, co by se dalo filmu vytýkat. ()
Hvězdičkové hodnocení si pro tentokrát odpustím, protože jsem filmu nevěnoval dostatečně velkou pozornost hodnou k ohodnocení. Myslím, že Stopaři patří mezi ty filmy, na nichž zub času docela zapracoval. Některé pasáže mají lehkovážný a naivní nádech a hluchých míst je tu také poměrně dost. John Wayne odvádí svůj standart a hudba je výtečná. Ale jako celek by to byl nejspíš průměr. ()
Jeden z mnoha filmů s naprosto stereotypním zobrazováním indiánů jako neschopných blbečků, kteří při útoku na bělochy najíždějí v kruhu (líp se do nich pak střílí), padají houfně zasaženi náhodnými výstřely z revolverů (na velkou vzdálenost, samozřejmě bez dobíjení zbraní) a na konci, když se stahují, je jich víc než na začátku.___Je mi líto, že musím být k Johnu Waynovi takhle přísný, ale natočil mnohem lepší westerny. Pátrat pomalu deset let po maličké dívce (nikdo samozřejmě nezestárnul), aby nakonec zjistili co zjistili, je blbost. ()
Western často zaraďovaný k tým najlepším. Ale kdeže. Nieže by pár scén a scenérii nebolo úchvatných, ale mal som pocit, že som si pustil všetky tri časti LOTRa za sebou. Pretože sa tu putuje a putuje a... Zaujímavé je, že Wayne sa snaží o trochu kontroverznú postavu, ale scenár mu moc nepomáha. A vadilo mi aj kolísanie v atmosfére - komediálna časť s indiánskou manželkou bola dosť OT... ()
„Pátrači” budú v prvom rade pátrať po unesených sestrách, teda Debbie a Lucy Edwardsové, ktoré jednak nielenže náhle odvliekli Komančovia, s náčelníkom Scarom / Cicatrizom ("Jazvou"), ktorý v podstate šéfoval celej akcii únosu, ale takmer vzápätí hneď na to, im taktiež vyvraždili i ostávajúcu rodinu, čo už totižto ich strýka, veterána občianskej vojny, absolútne nenecháva chladným ! Pohár trpezlivosti, v Texase, roku 1868, už asi načisto pretiekol, a potrvá ďalších, ešte aspoň päť rokov, pokým ich azda obidve, a či napokon iba jednu vystopujú... ? Za toto uplynuté obdobie je viac, než pravdepodobné, že sa už zrejme pekne „asimilovala(i) na squaw(s),” čo asi takým skúseným mazákom Ethanom Edwardsom poriadne zamáva ? Na začiatok síce vyrazí trochu početnejšia skupina stopárov, a to v popredí s reverendom (kapitánom), naprosto svojským človekom - Samuelom Johnstonom Claytonom a s niekoľkými jeho dôvernými mužmi tiež, no onedlho hrozí rozpad tohto spoločenstva, keďže sa potom odhodlajú pokračovať v ceste iba dvaja z nich, to jest spomínaný Edwards, a to konkrétne za asistencie „mladého ucha” Martina "Martyho" Pawleyho, ktorého ináč doma čaká i (ne)trpezlivá frajerka Laurie Jorgensen. / Na úvod druhej časti recenzie, uvediem zopár postrehov, ktoré ma zaujali. Najmä to, ako si legendárny, westernový snímok, viedol v prestížnom rebríčku - 100 najlepších filmov, podľa amerického filmového inštitútu. Napríklad v roku 1998, sa nachádzal až na 96. mieste zo sto, pričom behom necelých desiatich rokov, to jest v roku 2007, sa vyšvihol o neuveriteľných 84 priečok, teda skončil na slušnom 12. mieste ! Klobúk dole ! To sa ináč máloktorému snímku podarí ísť takto sviežo až nahor. A to, že je na 1. mieste, čo sa týka (úplne) všetkých westernov, o tom sa už asi netreba vôbec zmieňovať, všakže ? Ďalej, totálna nula oscarových nominácii, vlastne vypovedá o tom, že akademici v Akadémii, buď načisto zaspali pri projekciách, alebo museli byť skrátka slepí, ako takí patróni, keď si vonkoncom nevšímali precíznu a hĺbkovú kompozíciu obrazu Wintona C. Hocha, či iné, technické parametre (strih, výprava). To je absurdný vrchol drzosti ! Možno si vystačí aj bez všelijakých ocenení od výmyslu sveta, pretože až čas ukáže, kto mal nakoniec pravdu ? ()
Reklama