Režie:
Steve McQueenScénář:
John RidleyKamera:
Sean BobbittHudba:
Hans ZimmerHrají:
Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender, Lupita Nyong'o, Benedict Cumberbatch, Sarah Paulson, Paul Dano, Brad Pitt, Paul Giamatti, Michael Kenneth Williams (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Solomon Northup měl milující rodinu, dobrou práci, talent, majetek, svobodu i právo na život. Žil idylický středostavovský život jako většina z nás. V jeden jediný nečekaný moment ale o to všechno přišel. Skončil jako otrok spoutaný v řetězech a jeho jediným osudem se stala dřina na plantáži „pod bičem otrokáře". Většinou doslova. Přesně to se v roce 1841 přihodilo Američanu Solomonu Northupovi (Chiwetel Ejiofor), který svůj skutečný příběh zachytil v autobiografické knize 12 Years a Slave. Solomon měl smůlu, že byl... černoch. Dva únosci ho pod příslibem houslového melouchu vylákali do Washingtonu, kde Solomon po první noci skončil spoutaný v řetězech. V následujících dnech byl prodán do otroctví na americkém Jihu. Ocitl se ve zlém snu, který potrvá dalších dvanáct let. Za těch dvanáct let potká Solomona snad všechno, co černého otroka potkat mohlo. „Hodný" otrokář. Krutý otrokář. Dřina na bavlníkových plantážích. Pokus o lynčování. Bičování. Psychický teror. Neúspěšné pokusy o útěk. Víru ve svobodu a pomoc. (Bontonfilm)
(více)Recenze (1 109)
Jenom analýza plynutí času v tomhle filmu by stála za studii. Na McQueenovi je sympatické (a velmi nehollywoodské), že tam, kde by se jiný filmař s kamerou dávno odvrátil, režisér sleduje scénu (zpravidla ve statickém detailu) déle, než by člověk považoval za možné. ()
Ak by ste čakali monumentálne ( nemyslím tým epickým záberom ) strhujúcu drámu, asi by ste vyšli naprázdno. Obsahujúc zo dve tri emocionálne nabúchané scény, stavia sa tento snímok do pozície rozporuplného diela, pri ktorom sa bude do konca vekov rozoberať jeho oscarové víťazstvo. A musím povedať, že víťazstvo nezaslúžené. Pekne natočené, v niektorých prípadoch bravúrne zahrané ( Fassbender ), ale stále len strihnuté podľa šablóny, ktorú páni akademici neradi dávajú preč z rúk. Škoda, vynechať ( z môjho pohľadu ) kalkul a vraziť bič ešte hlbšie do kože ( obrazne povedané ), mali by sme tu dielo, ktoré si svoje sošky právom zaslúži. ()
Možno nie ideálne, no podľa skutočných udalostí, takže tu toho asi nenavymýšľate. Takto vlastne väčšinou bolo, v podstate prevažne nič viac a nič menej, tvrdá práca, ponižovanie a ubližovanie. Steve McQueen však čas filmu podľa mňa nikdy správne nevyužije, tu by som ozaj privítal, keby bol film rozdelený na dve časti a v tej druhej by ukazovali aktívne zapájanie sa Solomona do boja za dobré myšlienky, to ich vymenovanie vzhľadom na dĺžku filmu mi nestačí. Psychologicky a filmársky je to na vysokej úrovni, možno ten neustále plačlivý výraz a sklesnutosť je prehnaná, tiež Brad Pitt mi tu príde zbytočný, celkovo sa však jedná o kvalitné dielo, ktoré po obsahovej stránke tu napriek tomu, čo sa o tom vedelo, v podstate aj chýbalo. Boli tu aj iné filmy, no nie tak výrazné, morálne správne, či silné. ()
Tato formálně precizní sondička do strastiplného života banánožravých plantážníků mi neodbytně připomněla vtip, který zní asi takto: "Víte, jak se říká stodole plný mrtvých negrů? Prošlý farmářský vybavení!" Já teď každopádně stojím před akutním, drasticky nakynutým, morálním dilematem - jak já výsostně a rebelantsky pohrdám oscary a vůbec jakýmkoli udělováním cen oněmi zapšklými, úplatnými, politicky korektními mrdkosrky, tak bych měl už z principu takový druh oscarového kalkulu našťouchat do kaďáku nejbližšího pražského somráka. Rovněž mě k tomuto činu nabádá fakt, že se v kontextu režisérovy ranější tvorby jedná o hanebný pád do mainstreamových sfér. Dalším faktem zůstává, že skutečnost, že si ti začouzení opičáci zaslouží podobné srdceryvné pofoukání dřívějších bebíček, je vskutku diskutabilní, neboť jejich přínos světu jako takový se dá shrnout do pěti písmen: B-L-U-E-S. Ale věc se má tak, že je tento snímek prostě a jednoduše nenapadnutelné řemeslo a že ať je to člověk nebo negr, nikdo si takovou čočku nezaslouží. Tak jak to kurva bude? Horší čtyři, ať nežeru... ()
Za srdce mě to dvakrát nevzalo, ale oceňuji, že to hezky drsně a brutálně ukazuje americké otrokářství minulého století. Potěší Fassbender, Pitt a Cumberbatch. ()
Pre mňa Michael ešte lepší ako v Hanbe. No a po siahodlhých komentároch, v ktorých sa ľudia snažili obhájiť svoje hodnotenia som sa vyzbrojila neočakávaniami, napriek uznaniu a cene, ktorú film dostal a tu je výsledok. To je všetko. ()
Pěkný film, parádní herecký kádr a několik silnějších momentů. Nic víc, nic míň. Oskar za nejlepší film je opravdu jen díky tomu tématu, což mě vede k myšlence, zda by se ta postarší porota neměla trošku omladit. Navíc je to celé zbytečně dlouhé a ve své podstatě tomu chybí ta skutečně impozantní hloubka a síla, která by měla mnohem větší dopad na diváka a která by mě opravdu rozbila. Tak jak by bylo zdrávo očekávat od filmu nominovaného na 12 oscarů. 3,5* ()
Těžké téma zfilmované na jedničku. Pár silných a surových scén to má, ale jinak se režisér vyvaroval přehnané brutality, což oceňuji. Hudba pana Zimmera naprosto zřejmá (chvílemi mi to připomínalo Počátek) a celé ty 2 hodiny jsem se zaujetím sledoval. Poctivé 4 hvězdičky. 75% ()
Čakal som, že historický snímok o otrokoch v Amerike bude len ďalšou neprekvapivou stávkou na istotu v rámci Oscarových nominácii. To by však látku nesmel držať v rukách McQueen, ktorý ešte nedávno neváhal natočiť aj penis Michaela Fassbendra (Shame). Z pomerne opotrebovaného námetu a faktu, že vo filme sa v podstate nestane nič nečakané sa mu podarilo natočiť veľmi osobitý životopisný film, ktorý tému otroctva a zverstva zakoreneného v ľuďoch žmýka až do špiku kosti. Síce stále v rámci pomyslených mantinelov, aby mohol byť nominovaný na všetky rôzne ocenenia, ale o niekoľko kategórii odvážnejšie ako iné vykonštruované, umelé a hlavne nudné filmy točené akoby na zákazku pre Akademikov (áno, ohovorím o tebe Spielbergov Lincoln!). McQueenové majstrovstvo spočíva v tom, že sa vzďaľuje chápaniu historického filmu ako holého prezentovania faktov a namiesto toho sprostredkováva pomerne intenzívny zážitok. Vyhýba sa akémukoľvek moralizovaniu, či nebodaj pátosu, do ktorého majú podobné otrokárske snímky tendenciu skĺznuť. Namiesto toho sa sústreďuje na puto medzi divákom a hlavným predstaviteľom, aby jeho útrapy prežil akoby na vlastnú kožu. Bez príkras, bez zamlčovania faktov, bez odvracania pohľadu od krutých scén. Priebeh nijako nevyrušuje širším záberom na celé diania v danom období, nezaťažuje ho nepodstatnými historickými faktami. Divák vie preto o situácii rovnako málo ako samotná postava. A viac v podstate ani vedieť nepotrebuje, nakoľko samotná podstata nie je v tom odprezentovať celé otrokársku históriu Ameriky, ale len útrapy jedného jediného černocha, ktorý sa nešťastnou náhodou dostal do zajatia. Na takýto oscarový (čo chvíľa uvidíme, či ho skutočne dostane) film sa vôbec nebojí explicitných scén mučenia a zobrazuje ho bez akýchkoľvek príkras. Bičovanie, krv, rozorvané kusy ľudského mäsa, ale aj psychický nátlak na postavy. Čo oceňujem ešte viac, že ani na moment neskĺzne do dojímavej frašky a zbytočne nežmýka slzné kanáliky divákov. Aj tak emotívna scéna ako je záver s rodinou je natočená bez výraznej štylizácie filmu do prehnanej dramatickej línie. Z 12 Years a Slave sa tak stáva jeden nesmierne realistický zážitok. Problém je akurát s časovým vymedzením obdobia – nebyť zmienky o dvanástich rokoch v názve, tak udalosti pôsobia akoby sa odohrávali maximálne v rozmedzí dvoch rokoch (a možno ani to nie). Okrem jedinej, úplne záverečnej scény mi chýbal akýkoľvek dopad na psychiku postáv z toho, že sú väznené celých 12. rokov. Detailnejšie vykreslenie ich počiatočnej vzbury, neskoršieho zmierenia sa so situáciu, upadnutie do letargie, až po konečné odhodlanie zasiahnuť. Môže za to z časti epizódne štylizovanie filmu, kde jednotlivé scény pôsobia skôr ako vybrané epizódky zo života Solomona a nevytvárajú pocit komplexnej „jednoliatej“ dejovej štruktúry. Vystriedal sa v nich však plejáda vynikajúcich hercov. Či už je to malá rola pre Benedicta „momentálne-som-v-každom-druhom-filme“ Cumberbatcha alebo trochu nadmieru moralizujúca postava Brada Pitta. Prím tu ale hrá Michael Fassbender v úlohe tyrana, ktorý opäť dokazuje, že vžiť do role sa vie so skutočnou intenzitou; a samozrejme doteraz pomerne neznámy černošský herec Chiwetel Ejiofor, ktorý nijako nezaostáva za hollywoodskou elitou. Výsledkom tak je podstatne odvážnejšia, precízne zrežírovaná a zahraná, dráma oproti zvyšku podobne tematických filmov, ktorá má však stále aj Oscarové ambície, no bez všetkých tých tradičných neduhov akademických snímkov. CELKOVO: 4,5* () (méně) (více)
FIlm obnažující jedno ze zásadních témat (nejen) americké historie v jejím hnusu a nespravedlnosti. Tenkrát, stejně jako dnes, absolutní moc jedněch nad druhými spolehlivě vytáhne z hlouby lidských povah to nejhorší a nejperverznější. Solomon (výborný Chiwetel Ejiofor) se ze svobodného člověka stane z hodiny na hodinu bezprávnou věcí a jednomu se při jeho odysee po jižanské noční můře chce střídavě brečet a vraždit. Nebo povolat Tarantina, aby vytáhl z rukávu nějaký ten osvobozující, totálně nerealistický happy end s pořádnou odplatou... ()
Ne jednou jsem si při sledování vzpomněl na Djanga. Škoda, že silných momentů je zde poskrovnu, protože s nimi bych se mnohem lépe vžil do pocitů Solomona/Platta. Cumberbatch, ač sympatický, tak bohužel nevýrazný.. naopak Fassbender zahrál slušnou svini. V jeho charakteru jsem měl trochu guláš, ale to nejspíš všichni. Po dvou autorsky skvěle zpracovaných filmech se MekQueen vydává do světa filmu pro širší veřejnost.. a je to ke škodě, i když film je to pořád velmi dobrý. ()
Steve McQueen a jeho epizoda z historie amerického otroctví. Velmi působivý portrét muže, který musel snést nepředstavitelné nástrahy života aby obhájil své právo na svobodný život, je rozhodně jedním z emocionálně nejsilnějších filmů letošní zímy/jara. Neskutečné výkony celého ansámblu, především pak Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender a Lupita Nyong'o jen podtrhují vyjímečné kvality snímku i přesto, že si McQueen občas vybírá slabší chvilku a Hans Zimmer předvádí docela bídné vykrádání sebe sama, které navíc divákovi předhazuje i docela nevhodnou dobu. I přesto je ale 12 let v řetězech silným příběhem o tom, jak fungovala naše rádoby civilizovaná společnost v historii a jak velkou oběť někteří lidé museli podstoupit. [80%] ()
McQueen napotřetí a tentokrát mě trochu minul. Měl dvě možnosti: Dát se cestou klasického hollywoodského velkoždímáku nebo polodokumentárního syrově surového nezávisláku. Vydal se klikatou zkratkou mezi oběma cestami a nakonec se ztratil. Tam, kde by měl přidat do kotle, nevýrazně pozoruje a tam, kde by měl poskytnout trochu oddechu, to zbytečně drtí. Všechny zamýšlené kulervoucí scény tak působí polovičatě. Tak trochu to vyznívá, jako by si McQueen dával tak moc záležet, aby nic nepůsobilo pateticky a přepáleně, až nakonec plamínek v nitru filmu málem zadupal. Nespravedlnost tu sice nepříjemně tlačí v každém záběru, nicméně ve výsledku to i přes 134 minut stopáže vyznívá, jako by celé trýznění trvalo 6 měsíců a ne 12 let. Za mě nakonec šedošedý Malick wannabe, který v hlavě asi zvlášť dlouho neudržím.. ()
Jsou filmy, které mají čtyři hodiny a nenudí, a pak jsou tu filmy, které mají jen kousek přes dvě hodiny, ale subjektivně jsou delší než týden před výplatou. První letošní typická akademická povrchní nuda, která nám ve dvou a čtvrt hodinách vysvětluje, že otroctví je špatné, černoši jsou nejlepší lidé na světě a běloši jsou všichni sadističtí rasisti nebo aspoň povrchní sobci - tedy až na Brada Pitta. Skvělý Fassbender a pár jednotlivostí, zbytek je jen totální nuda a šeď. Naprosto nepochybuji, že tohle bude hlavní vítěz Oscarů. 50% ()
Teda, po dlouhééééé době jsem nečekal na konec titulků a odcházel s první změnu titulkové melodie. OK, příběh silný, OK, zahráno celkem dobře, OK, scéna bičování Lupity Nyong'o byla záměrně... au, ty vole, ale... ALE! Ale tady někdo nepochopil Terrence Malicka. Sáááááhodlooouuuhééééé záběry, které mají vyjadřovat pocity, chvíle, atmosféru... bylo jich tolik a zbytečných a po chvíli (a netrvalo to od začátku filmu ani moc dlouho) už pěkně nudných a zbytečně protahovaných, že podobně jako k 3D filmům (v normálních kinech) půjčují 3D brýle, tady se mělo zapůjčovat tlačítko FFWD. Díky němu by film řekl to stejné z o půl hodiny kratší dobu. Já si prostě film neužíval,.myslel jsem u něj na něco jiného a kdykoliv jsem se u toho přistihl, bylo mi jasné, že "tohle by se mi dít u dobrého filmu nemělo". No nemělo! Známé hvězdné ksichty tu byly naprosto zbytečné, krom Fassbendera tu žádné z nich neměl více než mini-epizodní roli a i Hanz se tu pěkně vyšperkoval - nic proti němu nemám, když chce, umí, ale tady jen "nahrubo přestříkal" snad jedno pořádné hudební téma z už několika jeho soundtracků - konkrétně mi nedal nevzpomenout na I've Come Back For You z Inception (vs upravená verze z Twelve Years a Slave). ()
Čistý akademický film, ktorý nemá čím prekvapiť. Bieli statkári sú svine (až na Pitta prichádzajúc v hodine dvanástej), čierni naopak utláčaní chudáčikovia, ktorí vám vo svojom repertoári nepredvedú o nič viac, než to čo ste videli v trailery (zas je pravda že jak Ejiofor, Nyong'o a Fassbender odviedli slušný štandard). McQueen vlastne vytvoril triviálny koncept otroctva, ktorý síce zachytáva správne, nijak však svoj film neposunie (nedajbože do hlbších dimenzií, kde chýba dáky krok naviac, ktorým disponujú práve najlepšie filmy). Čiže o väčšej zložitosti a objektivite postáv môžete len snívať, hlavným cieľom bolo vyobrazenie spomínaného otroctva za pomoci stručnej biografii "Solomonovho života". Zas naopak, čo môže udiviť je silná formálna stránka (ako napr. v Umučení Krista) a situačne premakané zvukové efekty, ktoré zvýšia intenzitu daných scén. Ale stále sa nezbavím pocitu, že pri výbere oscarových ocenení opäť raz triumfujú akademické slzy. Určite si myslím, že pre diváka je jak Gravitácia, Vlk z Wall Street či Ona prínosnejšie a prepracovanejšie filmy než Slave... 12 rokov otrokom je teda filmom, ktorý zbiera ocenenia ale ktorý si po desiatkach rokoch pozíciu (vďaka svojej lacnej jednorozmernosti) medzi filmovou elitou nemôže obhájiť. P.S. : Zimmerov potenciál hanebne nevyužitý. ()
Strhující sonda do života nejhoršího lidského strádání, plný bolesti, utrpení a nesmírného psychického vypětí. Na jednu stranu trochu staromilský styl vyprávění, ale na druhou stranu je pro někoho přesně to, co hledá. Opravdu jsme my, jakožto lidské bytosti, byli (a stále jsme) schopni něčeho takového? Uff, asi brzy změním příslušnost z kategorie lidská do kategorie zvířecí. 85% ()
To, že jste vzdělaný a svobodný negr ještě nemusí znamenat, že se z vás ze dne na den nemůže stát otrok. Chiwetel Ejiofor se o tom přesvědčil na vlastní kůži, když se pak musel lopotit pod biči otrokářů Benedicta Cumberbatche a Michaela Fassbendera. A nebýt Brada Bitta, dělal by tam snad dodnes. Vtipy stranou - už z tohoto můžete vidět, že herecké obsazení v tomhle filmu je skvělé. A nejen to. Spolu se silným příběhem o bělošské krutosti a nespravedlnosti, zpracovaným do povedeného scénáře podle autobiografické knihy, a hudebním doprovodem Hanse Zimmera, tvoří dohromady skvělý divácký zážitek. Dávám lepší 4*. ()
Pro mě tenhle snímek nenese vůbec žádnou informaci a žádný příběh. Celé mi to přijde pokrytecké a nic neříkající. Ani na chvíli jsem se nedokázala sžít s hlavní postavou a to je hlavní kámen úrazu, když je to celé postavené na tom, že dvě hodiny koukáte na toho samého člověka. Mnohem zajímavější by bylo ukázat, to, co ukázali v poslední minutě v závěrečných titulkách - to, jak se údajně pan Northup snažil dostát spravedlnosti a tahal všechny otrokáře, které potkal, po soudech. A že filmy o soudech jsou taky nuda :-) ()
Nebylo to špatné, ale trhák, jak to všichni prezentovali, to tedy není. Upřímně jsem čekala víc. Nějak se mě to nedotklo a úplně mě to nevzalo.... ()
Reklama