Kamera:
Eduard TisseHudba:
Sergej ProkofjevHrají:
Nikolaj Čerkasov, Nikolaj Ochlopkov, Andrej Abrikosov, Dmitrij Orlov, Vasilij Novikov, Vladimir Jeršov, Lev Fenin, Ivan Lagutin, Fjodor OdinokovVOD (1)
Obsahy(1)
Třicátá léta Sergeji Ejzenštejnovi příliš nepřála. Z tvůrce poplatného režimu se stal odmítaným režisérem, a tudíž selhaly jeho plány na adaptaci Dreiserovy Americké tragédie. Návrat na výsluní mu zajistil snímek o jednom z největších ruských válečníků - Alexandru Něvském, který dokázal porazit armádu Řádu německých rytířů při jejich expanzi na východ. Ejzenštejn se tu opět projevil jako mistr obrazové kompozice i velkých davových scén. Charakter bitevních scén umocnila hudba Sergeje Prokofjeva. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (70)
Vlastně všechny Ejzenštejnovy filmy byly natočeny na objednávku režimu, jinak to vlastně ani v sovětovém státě nebylo možné. Všem hrozil pád do propasti vulgárního propagandismu a plakátové fráze. Takřka všechny se jí dokázaly vyhnout. Skutečné osobnosti, která nikdy zcela nezradí svou věrnost svědomí a vyznáváným hodnotám, se to pro její zakořeněnost asi ani stát nemůže. NĚVSKIJ - jak přesně zní název filmu - zákládá působivost svého účinu na vskutku mužném Čerkasovově zjevu. A nejen na něm: o kouzlu bitevních scén, planoucí Prokofjevově hudbě, nezastíraném patosu tu už řeč byla. Podle připojených ohlasů se zdá, že minimálně valná část těch, kdo film hodnotili, rovněž tomuto jinak zatracovanému prvku (patosu) v dobrém slova smyslu podlehla. Není to nelidské - naopak, je to normální pro nadosobně cítící a myslící lidi. Bylo to normální pro dobovou světovou filmovou produkci. Na pozadí končících moskevských procesů vzniklo dílo, schopné vzdorovat ochromující hrůze, kterou s sebou přinesly. A dílo právě proto - a přes to - nadčasové. Burcující a naději budící a povzbuzující. ()
Budete muset lecos překousnout, abyste byli schopni tento film přežít bez úhony. Příběh nepříběh, krajina nekrajina, dlouhé předlouhé pasáže, snad jen ta hudba se dala celkem poslouchat. Toto je prostě snímek dokumentárního charakteru se silně propagandistickým podtextem, který už dnes působí hodně teatrálně a vyčpěle. 55%. ()
Za Rus! Poutavý snímek s naprosto strhující Prokofjevovou hudbou a řadou fantastických záběrů. Pátou hvězdičku nedávám ne za to, že je Alexandr Něvský propaganda jako řemen (nijak zvlášť mi to nevadilo a navíc propagandistické snímky se točí stále a budou točit dál), ale za to, že je místy tak rozvláčný. Zejména tedy po bitvě (ostatně ta mohla také být o něco kratší). Otakar Vávra v tomto filmu očividně pochytil mnohé pro svého Jana Žižku. ()
Nikdy bych neřekla, že Ejzenštejnův film budu hodnotit slovem hezký, ale zde je vše hezké. Hezký a jasný středověk, přímý a jednoznačný hrdina, přehledný problém, milý příběh ve vedlejší lince dokonce s ženskou akční hrdinkou... a tak bych mohla pokračovat s pochválením každého prvku tohoto milého divadélka. Hudba je velmi nápomocna střihové skladbě, která přímočaře vypráví pohádku o tom, kterak zlí němečtí rytíři (s dramatickou hudbou) chtějí pokořit Rus (hravý hudební motiv). Ano, bitva se neobejde bez obětí na lidech, ale láska a dobro zvítězí nad lží a nenávistí a vyřešeno. Nač to komplikovat, když je to tak hezké? ()
Hrdinný ruský lid, každý muž, každá žena, se musí pod vedením mocného vůdce semknout (žádný individualismus), aby mohl rozdrtit (žádná ofenzíva) zfanatizované germánské bestie (žádná lidskost), ohrožující jejich milovanou vlast. (Kněží s háknkrajcovými výšivkami samozřejmě stojí na samém vrcholu veškeré prohnilosti.) Teprve během bojů, spíše rozverných než děsivých a vyvíjejících se v prospěch Rusů s pohádkovou samozřejmostí, máchá mečem každý sám za sebe. Přinejmenším z formálního hlediska - bijci čelící nepřátelským kusům beztvářných plechů jsou snímání v oddělených záběrech. Ejzenštejnův první zvukový film je protiněmecká propaganda každým patetickým gestem, což režisérské legendě k jejímu vlastnímu znepokojení údajně zajistilo pochvalu od Stalina („Přeci jen jseš bolševik, Sergeji") a zachránilo kariéru ohroženou po rozcupování projektu Běžin luh. Ideji „my se ubráníme" je ve filmu podřízeno veškeré dění. Hodinu se k bitvě schyluje, půl hodiny se bitva bojuje, dvacet minut bitva doznívá. Nic složitějšího. Přítomnost ejzenštejnových trademarkových záběrů (postava zabíraná s velkou hloubkou ostrosti z profilu a dalekosáhlá krajina za ní), Prokofjevova burcující hudba ani mistrná syntéza obrazu a zvuku ve scéně s prolamujícím se ledem nezměnilo mé přesvědčení, že němé Ejzenštejnovy filmy (Křižník Potěmkin, Stávka) měly větší údernost. 70% Zajímavé komentáře: berg.12, sportovec, Lavran ()
Galerie (31)
Photo © Mosfilm
![Alexandr Něvský - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/162/841/162841421_31eb75.jpg)
Zajímavosti (11)
- Stalin chtěl film využít k propagandě, a sice aby se Sověti měli na pozoru před německou agresí. Nápad byl ale zprvu zamítnut, jelikož film byl "příliš protiněmecký" a bylo krátce před uzavřením sovětsko-německého paktu o neútočení (1939). (džanik)
- Neobvyklou technikou rotoskopie, kterou vynalezl roku 1915 Max Fleischer, byly některé bitevní scény z filmu překresleny a následně recyklovány do snímku Pán prstenů (1978). (mr.filo)
- Bitva, která se ve filmu objeví je byla inspirována Ejzenštejnovou láskou k D. W. Griffithovi. (Kulmon)
Reklama