Režie:
Philippe de BrocaKamera:
Christian MatrasHudba:
Georges DelerueHrají:
Jean-Paul Belmondo, Claudia Cardinale, Jess Hahn, Marcel Dalio, Jean Rochefort, Philippe Lemaire, Noël Roquevert, Odile Versois, Jacques Charon (více)Obsahy(2)
V roce 1721 skončil na popravišti na náměstí de Greve v Paříži život proslulého zbojníka Cartouche. Bouřlivý život legendárního krále pařížského podsvětí, který zbožňoval bohatství a krásné ženy, kradl a rozdával, byl miláčkem chudiny a obávaným odpůrcem šlechty, inspiroval režiséra Philippa de Brocu. Ten převyprávěl Cartouchův příběh s notnou dávkou fantazie, ironie, ale i poezie s excelentním obsazením Jean-Paula Belmonda a Claudií Cardinaleovou. (Česká televize)
(více)Recenze (157)
Mistr Belmondo a madam Cardinale zábavně, příjemně a někdy dramaticky vážně podávají příběh, jehož linie jasně odpovídá jiným filmům o legendárním hrdinovi, co bohatým bral a chudým dával. Člověk pak nemusí dávat pozor, aby mu něco neuniklo z děje, a spíš si vychutnává romanticky naivní šermířské scény, rychlost vysvobození zajatců, lásku na první pohled a další komické situace, kterých je tam z dnešního pohledu, myslím, víc než autoři zamýšleli. Prostě krásně kýčovitý odpočinek po náročném úterním dni. ()
Dostat místo vyznamenání vstupenku do 1. linie, to fakt jde. Kdo by neodolat :-) Je osvěžující vidět Belmonda jako „mladíčka“, tady bych mu tu jeho svůdnost i žrala. Ovšem na rozdíl od Claudie. Ona je opravdu krásná, ale vyrukovat s větou: „Jmenuju se Venuše a je mi dvacet.“, to trochu přepískli (měla sice jen 24, ale působí mnohem starší). A naopak Belmondo ve svých 29 na mě působil mladším dojmem a nemohla jsem se zbavit pocitu, že je Třískovi přece jen podobný. Téma „Nezabíjet a okrádat jen šlechtu“ tady už bylo, takže takovej francouzskej Jánošík. Navíc v podání akčního Belmonda, kterej od nikud najednou vyskočí oknem, střílí na něj z metru a nikdo ho netrefí. No, Belmondo, no. Je to prostě king. A jeho kamarád Hezoun (no jestli je opravdu hezoun, o tom by se dalo polemizovat, každopádně kus chlapa to je) vyrve holýma rukama trám ze zdi. Jejich komunikace ale výborná: „Já měl takovou macatou, ta měla oči… - Každá má oči.“ Vojáci neumí jezdit na koni bez sedla. Jméno Lojzík je opravdu ryze francouzské. Kdyby mě někdo vypaloval cejch na čelo tak budu řvát jak tur. A spoustu dalších podivností. Navíc JPB je pěknej hajzlík, protože má doma krásnou Venuši a touží po té, která na něj křičí: „Zbabělče, ničemo!“, hérečka jedna, a pak pro jistotu omdlí. Ale jinak to byl celkem dobrej film. ()
Bejvávalo - ale ani ve své době mě tohle moc neoslovilo. Při repríze-tzv.-na-stará-kolena jsem se nemohla dočkat konce = plytká maškaráda s humorem spíše k pláči. Bramborová hlava (Belmondo) nikdy nebyla moje parketa a už vůbec ne v rolích a la Žán-Maré, role humorně frajerských policajtů mu jdou o něco lépe. CC je tady jen do počtu a jako kasovní lákadlo pro vězně a námořníky, kteří neviděli deset let ženskou sukni. ... Jakžtakž ještě slibné do chvíle, než vstoupí hledaná trojice do hospody, kde se do sebe zakoukají Kartúš a Venuše (ca.28min.) - hospodská bitka je akčně primitivní a odbytá a k tomu ještě nesnesitelně protahovaná. Stejnou formou to pak celé spěje k srdcervoucímu smutnému konci, který má pravděpodobně trochu osolit to přeslazené dobrodružství. ...Pestré barvy, příjemný film-dyzajn šedesátých let, klasický screen-formát ani původní cs-dabing zde nepomohly. Originální a nezaměnitelný hlas Jana Třísky k romantickému hrdinovy v podání Belmonda pasuje asi jako pěst na oko a Vilém Besser dabuje s takovou vervou, až to jde chvílemi dosti na nervy. ...Stejně jako Fanfán, tak ani Kartúš si moje srdce nezískal. ()
Historické dobrodružství socialisticky orientovaného francouzského Jánošíka, Cartouche, je plné "moudrých" frází, které Belmondo pronáší velice přesvědčivě, ale ani jeho charisma rebela vás neodradí se alespoň jednou škodolibě pousmát. Na koleně napsaný scénář nahání postavy z jedné šarvátky do druhé a s logikou si hlavu dvakrát neláme. Celé Cartouchovo dobrodružství postrádá výraznější emoci, která by diváka vtáhla do děje a defacto nemáme důvod tomuto zbojníkovi fandit (levicově orientovaní diváci to mohou vnímat jinak :-)). Zmíněné tvůrčí kotrmelce nedokáže zakrýt ani pevně sešněrovaný dekolt Claudie Cardinale, před kterým dá Belmondo nakonec stejně přednost jiné dámě. 40% ()
Belmondo ok. Claudia ok. Děj nuda. ()
Celou dobu se film drží v odlehčené náladě, i válka je zde ztvárněná směšně, takže jsem nepochopil tragický konec s akční bitkou plné mrtvol. ()
Oproti podobným filmům ze stejné éry je to slabota. Zbytečně dlouhé. Film má zvláštní strukturu: první polovina by mohla být samostatný film, proběhnou v ní všechny 3 fáze filmového příběhu (1. Setup 2. Konfrontace 3. Rezoluce). Druhá polovina je prostě divná, není tu jasný záporák nebo nějaký pořádný konflikt kromě Cartouchovo dvoření se urozené paničce, které je ale dost v rozporu s Cartouchovým chováním v první polovině. Naštěstí tam jsou často záběry na dekolt Claudie Cardinale. Bez toho by to byl už úplný propadák. ()
ale jo, příjemná zábava, Belmondo uplatnil všechen svůj šarm a Claudia Cardinalová je taky skvělá...přesto už je to dneska trochu málo, nic, z čeho by člověk byl u vytržení :) ()
Tři hvězdičky za netradiční konec, za odhodlání jít za svým navzdory všem, navzdory osudu. První polovina filmu mi, přiznávám, připadala hodně zaměnitelná až trapná. ()
Francouzsko-italská dobrodružná komedie vyprávějící o životě legendárního francouzského zbojníka Louise Dominique Bourguignona, řečeného Cartouche (1693-1721). Do role neohroženého muže, jenž se díky své důvtipnosti a nápaditosti vyhnul elegantně nejedné šlamastyce a který okrádal bohatou šlechtu a peníze rozdával chudině, byl obsazen J. P. Belmondo, jenž zde mohl uplatnit své akrobatické a komediální schopnosti a také svůj fyzický fond a energii. Snímek P. de Brocy popisuje Cartouchovu krátkou vojenskou kariéru, které byla ukončena oloupením starého maršála (L. Raimbourg) a poté jeho cestu za bohatstvím a vysněnou svobodou. Neocenitelnými společníky mu byli v této době jeho přátelé, taktéž uprchlí vojáci vychytralý J. Rochefort, nazývaný Krtek a nepřemožitelný J. Hahn, pomocí nichž svrhl bývalého vůdce podsvětí Malichota (M. Dalio) a sám se postavil na jeho místo. Ženský element, a to velmi půvabný, v tomto dobrodružném filmu představovala C. Cardinale, hrající tanečnici Venuši, dívku, do níž se Cartouche ihned zamiloval. Kdyby se tento francouzský rebel věnoval svým věrným přátelům a své krásné partnerce, mohl užívat svého bohatství, postavení a lidové oblíbenosti mnoho let, on však neodolal pokušení skládat poklony ledově chladné komtese Isabelle de Ferrussac (O. Versois), již poznal ještě před Venuší a jež stála u začátku konce jeho štěstí. Při jedné z šarvátek s armádou byla totiž zastřelena jeho krásná Venuše, Cartouche plný žalu však nezanechal své loupeživé činnosti a v roce 1721 skončil na popravišti. Poutavý a dobrodružný dvouhodinový příběh nejznámějšího předrevolučního francouzského vzbouřence proti šlechtě a vysoké společenské vrstvě a neúprosná křivka jeho úspěchů a proher, jež se dá zkráceně vyjádřit jako vzestup, vrchol, zrada, pád, poprava, se nápadně podobá postavám vyobrazených ve výborném československém seriálu Slavné historky zbojnické od H. Bočana. Údajně značně historicky přikrášlený příběh nemění nic na tom, že Cartouche považuji za nadprůměrné filmové dílo plné šermovaček, jež stálo na počátku Bebelovi výjimečné, nejen komediální kariéry. ()
Francouzský Robin Hood, bohatým bral, chudým a ženám dal. Hlavně tedy ženám. ()
I po skoro půl století patří tento film mezi ty lepší dobrodružné historické filmy, který stojí na idolech tehdejší doby, Belmondovi a přímo nádherné Claudii Cardinale. Charisma, které čiší z Cartouche se už málo vidí i v dnešní době a i díky němu se vžíváte přímo do děje a prožíváte jeho příběh, stejně tak jako oplakáváte smrt jeho milované.. ()
Dobrodružný historický film jak má vypadat. Ten samej žánr co se točí dneska...pche..z 99% to Cartouchovi nesahá ani po paty. Velmi mě potěšil Jean Rochefort zamlada v roli Krtka, jedna jeho replika mi utkvěla v mysli: "Člověk nikdy neví co ženskou napadne...ledaže by měl zkušenosti.":D Něco na tom bude. Cartouche byl velkej frajer, možná až moc, ale líbilo se mi, že si nenechal nic líbit. ČÍm mě ale opravdu zklamal bylo to, že se mu zapalovali imrvére lejtka - což o tom potom, ale když chtěl C vyměnit CC za tu prefektskou mrécu, tak jsem shledal, že to byl celkem i vůl. Nu což, holt se zabouchl a nevšiml si zlata v rukávu. Velmi naučný snímek! ()
bezproblemova oddychovka na nedelne popoludnie s hrdinom s menom Dominique. Co viac si priat (ano aj pri odprevadzani nadhernej zeny) ()
Belmondo přepadá s kumpány dívčí internát, lumpové si (něžně) rozeberou dívky. Belmondo se věnuje velitelce internátu, ta dělá ofrky. "Madam, jak bych vypadal před svými lidmi." A tak je to pořád... ()
Tenhle film mám opravdu rád. Poprvé jsem ho viděl jako malý, a pokaždé, když se na něj znovu podívám, prožívám ho jako při tom prvním shlédnutí. Je v něm všechno, napětí, akce, dobrodružství, hrdinové a padouši, humor, láska, Belmondo a božská Claudia. ()
80 % ()
7/10 ()
Dnes už je to nostalgická vzpomínka na hrdiny typu Robina Hooda, jejich krásných žen a padouchů, kteří potřebují potrestat. Přesto je to pořád snímek, na který se rád podívám. A Belmondo je pořád Belmondo. ()
Tohle je moje srdeční záležitost, tak jsem asi v hodnocení trochu nadsadil. Ale co, vy mi to odpustíte a já budu mít dobrý pocit. Protože tohle byl asi první opravdu dobrodružný biják (vyjma Honzy Marajse), který jsem v kině jako kluk viděl a dodnes ho mám strašně rád. Příběhu nic nechybí, je tam správný mix komediálních, vážných i tragických prvků a za závěr by de Brocca zasloužil podtrženou jedničku, protože žádná líbačka a šťastný život až do smrti se proti tehdejším zvyklostem nekonaly. ()
Reklama