Režie:
Władysław PasikowskiScénář:
Władysław PasikowskiKamera:
Paweł EdelmanHudba:
Jan DuszyńskiHrají:
Ireneusz Czop, Maciej Stuhr, Jerzy Radziwiłowicz, Andrzej Mastalerz, Zbigniew Zamachowski, Danuta Szaflarska, Zuzana Fialová, Wojciech Zieliński (více)Obsahy(1)
Franciszek (Ireneusz Czop) prichádza na návštevu rodnej dediny po dvadsiatich rokoch emigrácie. Brat Józef (Maciej Stuhr) ho víta zdržanlivo. Ožíva medzi nimi dávny spor, lebo Franciszek opustil hospodárstvo a neprišiel ani na pohreby rodičov. Po niekoľkých dňoch však starší brat zisťuje, že dedina je nepriateľsky naladená voči Józefovi. Ten totiž otvoril tabuizovanú tému siahajúcu do dávnej minulosti... (Flego)
(více)Recenze (87)
Postupné rozplétání toho, co se před desítkami let stalo, může člověka dovést až k věcem, které vidět a slyšet rozhodně nikdy nechtěl. Po roce 1989 se ve střední a východní Evropě natočilo dost filmů, které nesedí do schématu o tom, že všechno zlé dělali jen Němci. Jak vidno, i někteří další občas z různých důvodů přiložili ruku, vidle či pochodeň ke společnému dílu. Tenhle film je celkem pomalý a občas vyžaduje se víc soustředit k pochopení polských reálií, nicméně nelituju... ()
Po sasnalovskom Z diaľky to vyzerá pekne ďalší film o poľskom ľude, ktorý sa rád zmocňuje cudzieho majetku. Prekvapivo silný film o miliónkrát omletej téme, ktorému škodí len zbrklá réžia a zbytočné tlačenie na pílu. Ale istá prepiatosť sa dá tolerovať, keďže ide vlastne o takú oidipovskú tragédiu. Prekvapí aj dobre vybudovaný scenár a človeka poteší, že v strednej Európe je stále niekto, kto vie napísať vývojový vzorec s tajomstvom, bez toho, aby ste to tajomstvo neodhalili už na začiatku filmu. Veľmi pomohla kamera, vidno, že Edelman už má za sebou bohaté zahraničné skúsenosti. ()
Spravedlivý mezi národy je titul, jímž Izraelci oceňují ty, kteří během šoa nasadili své životy za záchranu Židů, ačkoliv k nim nepatřili. A dominují jim Poláci. Zároveň se ale v Evropě nenajde mnoho zemí, které by měly s antisemitismem větší problém než právě Polsko. A to se odráží i tady. Na jedné straně stojí vesničané, kteří chtějí ze zištných důvodů nechat minulost zakopanou tak hluboko, jak to jen jde a na té druhé dvojice bratrů, kteří mají pocit, že musí udělat to, co je správné. Pasikowski se postavil vládní garnituře, která tvrdí, že Poláci se nepodíleli na holocaustu a udělal to hodně nepříjemným způsobem. Vzhledem k rodinné minulosti sice pro mě nebyl problém příběh rozklíčovat celkem brzy, ale i tak mě z něho mrazilo a film mě přikoval k židli. Je mi na zvracení z toho, že kolik podobných vesnic se nejen v Polsku nachází a není a nebude vůle s tím něco udělat, i kdyby se mělo jednat jen o blbou pamětní desku a stejně tak z toho, jak je antisemitismus znovu na vzestupu a dá se říct že i v módě. Bravo Pasikowski a zároveň dobrý námět pro tuzemské filmaře. Zvěrstev u nás proběhlo dost a zdaleka se o nich nemluví tolik, jako o těch spáchaných na sudetských Němcích. 100% ()
Uff, tak to bola sila... Dejiny skrývajú veľa viac či menej šokujúcich príbehov, ale toto bola naozaj silná káva (aj keď nemusí mať so skutočnosťou nič spoločné, no scenárista si to asi nevymyslel len tak, ale niečo ho k tomu viedlo). Aj dieťa zo ZŠ totiž vie, ktorí boli v 2. sv. vojne tí zlí a ktorí dobrí. Je množstvo filmov o ľuďoch s rôznym pôvodom, ktorí pomáhali Židom, ukrývali ich a zachraňovali im životy, no zdá sa, že nie všetci, ktorých Nemci okupovali, boli tí dobrí, ale niektorí boli presne takí istí hajzli ako fašisti, no o nich sa filmy netočia (až na tento). Neviem, či sú stále takéto protižidovské nálady v Poľsku bežné aj dnes, alebo toto bol špecifický prípad, no ak áno, asi sa mi trošku zmení pohľad na našich susedov po tomto filme. Škoda toho záveru (od súrodeneckej bitky) a pár slabších momentov, inak by to bolo za 5, dávno ma nejaký film tak emočne nechytil ako tento. ()
Je to dosť podobné Habermannovmu mlynu aj filmu o Sekalovi a preto ma vo filme vedela strhnúť hudba a kamera, celkovo ako bol podaný tento v podstate jednoduchý a smutný príbeh o zločinoch minulosti. Kde je Poliak, tam hľadaj žida, či nenávisť k Rusku, aspoň taký mám občas pocit nielen z filmov, ale aj reality. Oba tie národy majú povesť kšeftárov, ľudí, ktorých iní nemajú radi, no hlavne mám pocit, že tomu akoby západnému svetu a židom sa Poliaci podliezajú a toto mi ukázalo zas pravý opak, kde sú schopní ich ešte vraždiť skrz svoj katolícky fanatizmus a skrz tie ich majetnícke túžby. No, keď si to tak uvedomíte, tak aj film ukazuje Poliakov v horšom svetle pred židmi, takže možno na tom podliezaní bude niečo pravdy, aj keď neviem, či to mám brať ako snahu vysporiadania sa s minulosťou alebo len jeden z mnohých filmov, kde zas niekto niečo zaplatil, aby vôbec niečo aj v Poľsku ohľadom kinematografie bolo. Keďže veľa ich filmov nepoznám a tu zrovna spolupracovali aj s Rusmi a aj sa tam objavila napríklad naša Fialová, tak mám dojem, že sú na tom tiež biedne a to sú veľká krajina. Záver je slabý, veľa nechýbalo a hodnotil by som to lepšie. Čo ma trocha udivuje je, že ruskú povahu akoby som začínal chápať, ale tú poľskú hrubiánsku a výbušnú na veciach, ktorým oni sami pripisujú váhu a ktorá mi príde tajomná, do tej sa neviem vžiť. Štýlom je tento film skôr klasika, nevybočuje, ale dá sa. ()
"Na świecie jest dużo kurewstwa. Nic z tym nie zrobimy, ale nie musimy przekładać do tego ręki" (Na světě je mnoho svinstva. Nic s tím neuděláme, ale nemusíme se na něm podílet.) Toto jsou slova hlavního hrdiny, se kterými se ztotožnil i režisér filmu W. Pasikowski, když mu mnozí vyčítali, že vytahuje kostlivce ze skříní. Polsko je velký a hrdý národ se složitou historií. Nedivím se, že tento film vyvolal širokou a nepříliš vstřícnou diskuzi vůči jeho tvůrcům. Na mne ale zapůsobil velmi a zůstala po něm tíha na duši, co všechno mohou ukrývat pamětníci dob minulých. ()
Oba hlavní představitelé byli výborní. Hudba, která se dostala až na dno duše. Staré rány a zločiny, které čas, náhoda , nebo osud, vyplaví na povrch za cenu obrovských lidských tragédií. Nezažila jsem válku, nejsem věřící a ten šílený hon na Židy je pro mně nepochopitelná utopie, kdy člověk člověku vlkem. A tak se z Ameriky po dvaceti letech vrací Frank za svým bratrem do rodného Polska, aby nechtěně byl hlavní postavou dramatu, o který nestál a znamenal pro jeho osobu obrovskou ztrátu iluzí. Když se chcete zachovat správně a když to někoho zničí. Vážně oceňuji Poláky, že se k válečným hrůzám postavili čelem, byť bolestně mířili do vlastních řad. Pro mně velmi silný film. Nejen o smrti, ale i o naději. ()
Pokłosie, koloski, kláskování, paběrkování.... na poli, na kterém karmická síla nutí Józefa Kalinu stavět z nalezených náhrobků nový židovský hřbitov. Józef je sedlák, který byť studuje hebrejštinu, moc rozumu nepobral. Jeho bratr Franciszek, i když je také jen nádeníkem, pobral v Chicagu mnohé praktické dovednosti a schopnosti jednat, a přes počáteční odpor, ho stejná karmická síla donutí připojit se k Józefu projektu. Karmanový zákon ale působí i na druhé straně (přestože je vehementně zapírán), a tak každý z celé vesnice jedná hystericky a agresivně.... Po dobré zkušenosti se "Psy" jsem si tedy pustil další, ještě lepší, detektivku Władysława Pasikowského - a kdyby byla méně komplikovaná a bylo tam méně "deus ex machina", mohla být opravdu skvělá. ()
Konečne aj v Poľsku si priznali svoju beštialitu počas druhej svetovej vojny a vlastne stále pretrvávajúcu voči Židom a ako Žida sa ma to veľmi dotklo, lebo niečo podobné sa stalo aj v mojej rodine. ()
Reziser Wladyslaw Pasikowski mi uz cosi hovori /Katyn/, ale tuna sa velmi nepredviedol. Na temu Zidov a Holokaustu tu bola natocena uz spusta snimkov, a tento rozhodne nepatri k tomu lepsiemu. Kalina sa vracia po X rokoch z USA spat do Polska a citi nenavistne pohlady na seba. To je asi cele, dalej sa tam nedeje nic, co by stalo za zmienku. Dlhe nudne zabery, priserne dialogy a priserne herecke vykony pochopitelne nepocitam. Takze som zas a opat rad, ze Polska kinematografia je na okraji nielen europskeho, ale aj svetoveho diania. A dufam, ze tam este aj sakramentsky dlho ostane. 40 % ()
Som vďačný režisérovi aj hercom za ten film. Za pokus o sebareflexiu dejín poľského národa. Vôbec sa nečudujem rozpoluplným názorom a rozhorčeným diskusiam okolo filmu a tejto témy. Takýto film by mali premietnuť všetkým našim "rodu-verným Slovákom", ktorých predkovia doposiaľ chvália "Tisa a jeho "štát" , a si žili z avizovaných majetkov (a neboli to iba malé "obchodíky na korze" s gombikami a cvernami či dedinské krčmičky) A kto pochybuje o príbehu nech si zaloví v Googli niečo o poľskom JEDWABNOM. ()
Za nenápadným a nic neříkajícím názvem se skrývá silné drama. Výborný námět, dusná atmosféra, prostředí, postavy, kamera, prostě všechno je na úrovni. Škoda, že takových filmů se u nás točí málo. Tak alespoň chválím Poláky za tento hodně odvážný počin. ()
Film s příliš mnoha nelogickými nedostatky, které se tváří jako sám život a přitom jsou umělé a z prstu vycucané. Kdo vyrobil náhrobky? Toť zásadní otázka. Film naplněný patosem. Historie není patetická. ()
Námět perfektní, ale krutě to dojíždí na obrovské haldě nedotažeností, nesmyslů a scenáristických kiksů, které z toho celého udělaly spíš frašku a nepovedený vtip. A přitom to mohlo být fakt dobré, kdyby se někdo zamyslel a vyškrtal z děje všechny ty kraviny. 35% ()
Hodne jsem se na film tesil. Velmi dobre herecke vykony, kamera i realie polskeho venkova se povedly... Nakonec vsak zustanu jen u trech hvezdicek. Takove to hrabani se v minulosti, jenz si tu dobu na vlastni kuzi uz temer nikdo nepamatuje, mi prijdou liche. ()
,,Statečný Kalino, a ty statečný Kalino, pravdu chceš znát? A jsi si jistý že tě ta pravda neotráví?“ Ten příběh pogromu v Jedwabném znám už z divadelní hry Tadeusze Słobodzianka Naše třída. Oproti této skvělé hře má film podobu jakésiho thrilleru či detektivky, v níž v roli „vyšetřujících“ vystupují dva bratři (Józef a Franciszek), mezi nimiž (kvůli emigraci jednoho z nich v 80 letech do Ameriky) jinak panují spíše napjaté vztahy. Napjaté vztahy od začátku panují i mezi Józefem a zbytkem vesnice. Musím přitom říct, že když jsem viděl obraz obilného pole se spoustou židovský náhrobků, vůbec jsem se tomu napětí nedivil a trošku jsem i dával za pravdu výtce Franciszka adresované Josefovi: „Proč se kurva staráš radši o mrtvé než o živé“. Ale jak postupně to napětí ve vesnici rostlo, mě film totálně vcucnul. A když už by se napětí dalo krájet, přišla (možná zbytečně rychle) překvapivá pointa a po ní ještě mrazivý závěrečný obraz ukřižování… Uff... ()
Příběh Franciszka Kaliny, poláka žijícího ve Spojených státech, jenž se neochotně po dvaceti letech vrací do rodného města, či spíše venkova, za bratrem Jozefem, který udržuje jejich rodný dům, ale taky našel fascinaci v bývalých židovských obyvatelích, jejichž zmizení z vesnice doslova přes noc, zůstává velkým tajemstvím, o němž se nesmí mluvit a přivolává tím na sebe nenávist všech místních obyvatel. Velmi dobrý, nečekaně silný a napínavý film (co v Polsku vyvolal velmi ostré diskuze), a to i pro ty, co je jinak filmy o historických faktech nezajímají. Zajímavosti – polské pravicové křídlo film obvinilo jako “anti-polskou propagandu a hrubou manipulaci s historickými fakty“. Dokonce byl film zakázán v některých kinech a hlavnímu představiteli (Maciej Stuhr), bylo vyhrožováno smrtí. ()
Hořké vyrovnávání se s minulostí režisér záměrně prodchnul odkazy na biblické motivy. A to je možná ten problém, proč si tolik našinců stěžuje na nereálnost a na přepálený závěr. Pokud vnímáme symboliku - od prvního vnuknutí (nesmyslná potřeba zachraňovat náhrobky), přes následování znamení (každá snaha bratry odradit je vždy posunula dál) až po pochybnosti a bratrský konflikt. Potom i konec má svou logiku - oběť a vykoupení. ()
Po dlouhé době jsem měl možnost vidět opět velmi silný film. Habermannův mlýn 21.století - aneb celá vesnice nenávidí Józefa Kalinu, který vypadá na první pohled jako podivín, jediné oč mu však běží, je vypátrat historii, která obklopuje tajemnou ves. Ovšem pravda může být někdy bolestivější než sladká neznalost. Z emigrace se vrací Józefův bratr Franciszek, aby se dozvěděl, co se s bratrem stalo. A posléze začínají rozmotávat nitky, které vedou až k hrůznému objevu - k objevu, který souvisí s každý obyvatelem vesnice, ale i s nimi samotnými. Tento film, který vyvolal v Polsku bouři nevole (neboť ukazuje život Poláků bez příkras, bez heroismu, bez vlastenectví a bez samochvály), si určitě zaslouží větší pozornost. To, že je Maciej Stuhr perfektní herec, jsem věděl už dávno, ale nyní se zaměřím i na Ireneusze Czopa, který svou roli rovněž zvládl s grácií. ()
Výborný poľský film o dvoch rozdielnych bratoch, ktorí sa vo svojej dedine snažia odhaliť pravdu ešte z čias WWII. Ale každá pravda niečo stojí. A nie málo. 80% ()
Reklama