Obsahy(1)
Když bohatýru Nikitovi Kostěj Nesmrtelný unese nevěstu, krásnou Marii Morjevnu, neváhá Nikita ani chvilku a vydá se na dlouhou a nebezpečnou cestu, aby svou milou osvobodil. Cestou zachrání před popravou statečného Bulata Balagura a získá v něm věrného a oddaného přítele. Oba hrdiny však čeká nelehký boj se soupeřem. (Jezinka.Jezinka)
Recenze (16)
Stará čiernobiela rozprávka o odvážnom patriotovi Nikotovi, jeho milej a hroznom (teda skôr smiešnom) Kostejovi Nesmrteľnom. Prvá polovica je trochu nudná, obsahuje veľmi veľa spievaných scén a dozvedáme sa vnej, že Nikita viac, oveľa viac, ako svoju milú ľúbi svoju matičku Rus. Je to proste totálne uspievané ako v nejakom muzikáli a prehnane patetické. V druhej polovici už ale dôjde aj na Kosteja a jeho tajomstvo. Milljar je sympaťák a viac sa hodí do komediálnych polôh (napr. baba Yaga v Mrázikovi), aj so svojimi chudučkými končatinami, ako do role hrozbu naháňajúceho Kosteja. Efekty na svoju dobu väčšinou veľmi dobré, aj keď pár chybičiek a úsmevností sa vyskytne. Až na tú uspievanosť a prehnané vlastenectvo ale určite vizuálne zaujímavá rozprávka. ()
Kostej Nesmrteľný je osobnou obľúbenou slovanskou mytologickou postavičkou. S dušou oddelenou od tela, ukrytou na mystickom ostrove Bujan. Na Bujane (podľa niektorých v Čiernom, podľa iných zase v Baltickom mori) rastie mystický dub. V dube je ukrytá železná truhlica, v truhlici je zajac, v zajacovi kačica, v kačici vajce, vo vajci ihla. A v ihle je duša Kosteja. Ale...oops! Toto je mytológia! Film je trochu inde. Kostej je síce v jeho názve, v istom zmysle je aj hlavnou postavou, no jeho duša nie je tak komplikovane skrytá ako v starých ruských bájach. Filmoví tvorcovia ukryli dušu Kosteja Nesmrteľného na vysokú strmú skalnatú špicatú horu. Na jej vrchole je strom, na strome čierne jablko. V jablku duša zlosyna. Kvôli prostému zakódovaniu duše zlosyna, stačí na jej nájdenie len čosi vyše hodinový film. Prvú tretinu tvoria idylické spevy v ideálne krásnej ruskej krajine. Krásnu Rus náhle uchváti absolútne zlý podmaniteľ cudzieho pôvodu i výzoru. Idylka sa mení na strašidelnú nočnú moru. Nemožno nevidieť jasnú alegóriu na nemecký vpád do Sovietskeho zväzu. Zaujmú i orientálne motívy Kostejom dobytého kráľovstva i jeho kamenného sídla vysoko v horách. Úžasné kulisy a uhrančivé prírodné scenérie (hoci štúdiové), zahŕňajú napr. mega obriu sekeru na sekanie hláv či alegorické kamenné zvieracie hlavy príšer, ktorým sa musia klaňať pokorené národy. Využitá je i symbolika halucinogénnej muchotrávky červenej, kedysi hojne užívanej ruskými šamanmi. Personifikovaná do trpasličieho čarodejného mužíka pomôže hrdinovi Nikitovi v boji s čierno magickým viachlavým zlom. Pôsobivá a osobitná adaptácia ruskej byliny s výrazne nacionálnym posolstvom. ()
Nikita mrkne na žábu, žába mu mrknutí oplatí, Nikita truchlí a s ním truchlí i bříza. Bohatýr jede zachránit svou uloupenou nevěstu a my díky tomu vidíme velbloudy celého tehdejšího SSSR. Nikita zachrání odvážného Bulata a společně odfrčí na létajícím koberci do Kostějovy říše. Kostěj marně přemlouvá Nikitovu nevěstu, aby si ho vzala, ta z něj vychytrale vytáhne tajemství jeho smrtelnosti a pak mu řekne, že by radši umřela, než se stát jeho ženou. Když vezmeme v potaz, že nevěděla o tom, že Nikita dorazil do jeskyně ke Kostějovi, tak to bylo odvážné tvrzení. Kostěj může střídat hlavy jak normální člověk ponožky, dobrý vědět. Se statečným Nikitovým přítelem v zádech je to Kostíkovi stejně houby platný. ()
Klasická ruská pohádka "Kostěj nesmrtelný". Proti tomuto zlému nepříteli bojoval a z jeho spárů vysvobodil nesmírně krásnou Marju Morjevnu bohatýr Nikita Kožemjak se svým druhem Bulatem Balagurem. Je to černobílá, příjemná pohádka i s několika velmi humornými situacemi. ()
Klasika, ale na mě již příliš staré a moc zpěvné.. ()
nečekaně dobrá rozprávka [potažmo fantasy ze starý školy] a asi nejzábavnější ruskej slander co jsem kdy viděl. ()
Ak poviem, že je to rozprávka pre dospelých, nemyslím tým že je nejako nevhodná alebo neprístupná deťom. Je to snímok pre tých skorej narodených, ktorí sa pri jej sledovaní budú určite cítiť opäť ako dietky a nostalgicky spomínať na časy dávno minulé. Skutočne príjemná retro zábava. ()
Nádherně špatná ruská pohádka, kde tím nejdůležitějším je láska k vlasti a záporákem je campy pan Burns, tudíž atributy té nejlepší zábavy, kterou člověk může takhle k večeru dostat. ()
Naprosto epicka cernobila pohadka s Milljarem v roli Kosteje (jak jinak). ()
[3,5*] Má to všetko, čo má dobrá rozprávka mať. Statočného bohatiera, jeho verného druha, krásnu mladuchu (jednu z najkrajších zo všetkých ruských rozprávok), zázračného deduška s čarovným darom, (zdanlivo) neporaziteľného zloducha (kostnatý Georgij Milljar, skvele desivý a komický súčasne). Hlavný hrdina na svojej ťažkej púti prechádza atraktívnymi miestami, prežíva veľké dobrodružstvá. Všetko to je popretkávané ruskou kultúrou, čo je asi najväčším plusom filmu. Citeľné je to hlavne na začiatku, kde je krásne zobrazená ruská dedina zo svojimi zvykmi a piesňami. Hudba patrí k tomu najlepšiemu, čo v Rouových rozprávkach zaznelo. Je to vizuálne veľmi pekné, aj vďaka tomu, že sa Rou nepokúšal o technicky nemožné triky, ako to bolo v prípade Vasilisy prekrásnej (1939). V tomto smere bol veľmi pôsobivý útok na dedinu a jej vypálenie. Celé to bola zrejme alegória na fašistické Nemecko a jeho napadnutie Ruska (ZSSR). Kaščejovi vojaci s prilbami pripomínajúcimi vikingské (odkaz na Germánov) tu vypaľujú a vraždia podobne ako fašistické vojská, Kaščej Nesmrteľný ako číre zlo tu zase spodobňuje neporaziteľného Hitlera. ()
Tyto staré pohádky pana režiséra Mrazíka mají neskutečné kouzlo i po letech. Pan Alexandr Rou má brilantní fantazii. Jeho výtvarné cítění, které ukázal tu i třeba v Překrásné Vasilise mají daleko blíž k ruským bylinám, než jeho poslední počiny. Když vzpomenu na jeho představu v Babu Jagu a jeho vykreslení stromů a všeho, tady Kostěje nesmrtelného a jeho žebroví. Později, když maskoval Kostíka (Voda, oheň a zlé úskoky), už nebyl tak pečlivý a neměl takovou sílu, jako tady. A navíc tyto pohádky ještě neobsahovaly tak ulítlé postavy jako u jeho posledních pohádek. Proto tyto pohádky miluju daleko víc. Pohádkový osud pana režiséra Rou mi připomíná trochu osud Zdeňka Trošky, kdy jeho pohádky byly neskutečně barvité a pohádkově krásné s úžasnými postavičkami, ale jeho poslední pohádky obsahují postavy, které jsou čím dál víc infantilní. Naštěstí u pana Alexandra Rou to není tak strašné. Ale dosti. Vraťme se k téhle pohádce, která patří k tomu lepšímu, co vytvořil, a pokud přihlídneme k době vzniku, nelze než zaplesat. ()
Ruské pohádky jsou opravu specifické a jediná jistota je, že všichni hlavní herci vypadají stejně, jako Ivánci. Ale má to své kouzlo, a to i přes jasně nasměrovaný příběh, jež probíhá bez větších zvratů a překvapení. ()
Snímek z dnešního pohledu představuje především historický dokument pevně vetknutý v době svého vzniku. Tomu odpovídá přepracování pohádky do politického manifestu, nicméně vzhledem k okolnostem je to postup pochopitelný a ze stejného důvodu lze přetrpět i nahrazení všech vyšších entit národem a zemí. Pozornost však přesto poutá hlavně forma vyprávění a filmové zpracování. Aniž bych to čekal, kombinace rychlých prostřihů během úvodního nájezdu mne pohltila a zjevení samotného Kostěje je v potřebné míře majestátní, ačkoli nad jeho kostýmem nesmíte příliš přemýšlet. Nečekaně moderní je i použití cizokrajného motivu věrného kumpána a jeho odvahy, ačkoli je zde opět určující motivace sjednotit různorodé národy střední Asie proti vnějšímu nepříteli. Nu a konečně trikům se daří vykreslovat pohádkovou, neřkuli fantastickou atmosféru. Jinými slovy jedná se o podařenou, byť zastaralou záležitost a nebýt podivného skoku v závěru, kde – patrně z technických důvodů – chybí odhadem dvacet minut stopáže, byl bych spokojen nadmíru. ()
Sovieti dokázali natočiť ozajstné skvosty (to sa im musí nechať)! Koščej bezsmertnyj je vynikajúci čiernobiely fantasy-bohatiersko-rozprávkový epos (výstižnejšie sa to povedať asi nedá), natočený ešte počas 2. svetovej vojny (vojaci Koščeja majú na hlavách prilby silno pripomínajúce vikingské prilby s rohmi - žeby protigermánska propaganda? Ktovie). Čo však film robí podľa mňa vrcholným, sú skvostné kulisy slovanského mesta (architektonicky je to úžasné), ako aj vynikajúce zábery horiacich budov, ďalej podarené vykreslenie temnoty a bezútešnosti, či typicky ruské bohatierske postavy. Vo filme mi jedine vadila scéna v arabských krajoch, ale inak vynikajúce. 5* dávam aj kvôli pôvodnému jazyku - bola by škoda to dabovať. ()
V rámci možností žánru a výroby a vzhledem k roku výroby velmi příjemné překvapení. Škoda, že vzhledem k podm9nk8m nemohlo být točeno v barvě. ()
Hlavně zajimavy dokument o dobe vzniku - natoceno na konci valky a zajimave je, ze v krizove dobe komunisti klidne pouzili i tradicni vlastnenectvi s odkazem na tradicni pravoslavnou viru (viz. ikony na kopich armady v zaverecne scene). ()
Reklama