Scénář:
Jean CocteauKamera:
Henri AlekanHudba:
Georges AuricHrají:
Jean Marais, Josette Day, Mila Parély, Michel Auclair, Marcel André, Jean Cocteau, Christian Marquand, Nane Germon, Raoul MarcoObsahy(2)
Téměř zkrachovalý obchodník žije na venkově se svým synem Ludovicem a třemi dcerami. Dvě z nich, Félicie a Adelaide, jsou opravdové fúrie: sobecké, domýšlivé a zlé. Zneužívají svou sestru Belle jako služebnici. Jednoho dne, cestou domů z obchodů, se kupec ztratí v lese a objeví tajemný zámek, jehož pán je napůl člověk a napůl zvíře, ovládající magické síly... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (75)
Černobílé francouzské zpracování této klasické pohádky na mě zapůsobilo v neotřelých romantických scénách přímo magicky. Ze stále většího sbližování krásky a zvířete dýchal na mě velký kus něhy a samotný závěr pak dojal přesně tak, jak bych si to u pohádky přál. Pozdější Herzovo zpracování považuji sice za kapánek zajímavější a nápaditější, i pokud jde o pojetí postavy zvířete, ale i Jean Cocteau uměl vyvolat pár působivých hororových záblesků. Prostředí zámku zde taky skrývá mnoho pěkných prvků, ať už jsou to oživlé ruky se svícnem na zdi nebo střílející soška Amora v zakázané komnatě. [80%] ()
„Predstavte si princezné, ktoré poznáte z typicky klasických rozprávok, typu - Popoluška, k tejto utláčanej babe, by som prirovnal - Krásku, táto tzv. princezná “VYPIJE KOKTAIL” , ktorý OBSAHUJE čosi na spôsob, klasických klasík, ako sú : The Wizard of Oz, Freaks a Sloní muž, tento naprostý MIX, by som priradil k Zvieraťu, a aby toho nebolo ešte málo, máme tu chamtivých zbojníkov, ANTI ROBINOV HOODOV, ktorí bažia po zlatej koristi. Dámy a páni, toto zredukoval vizionár a génius - JEAN COCTEAU, ktorý pre mňa pripravil takúto božskú tekutú pochúťku, ktorú som VYPIL na EX” !!!! Myslím, že k tomuto, už určite nemám viac, čo dodať, je to extrémne výstižné !!!!!!! Povedal by som, že sa pozerám na jeden z najlepších filmov v dejinách KINEMATOGRAFIE, niečo fascinujúce... ()
Dokonalá surrealismem ovlivněná režie Cocteaua dělají z tohoto filmu přímo labužnický zážitek pro oko. Od práce kamery, přes nasvícení až po mizanscénu, vše vytváří v kombinaci s pohádkovým dějem tak magickou atmosféru, že vám film bude připadat jako velkolepý fantaskní sen, z kterého se pomalu ani nebudete chtít probudit... ()
Mizanscéna čupr, zajímalo by mě, jestli jsou personifikační prvky už v předloze nebo jestli to Disney okopčil od Cocteaua. Plně ale chápu rozhořčení Grety Garbo, přeměna je velmi neuspokojivá (navíc kdo by chtěl Maraiseho s okružím a v punčochách?)... ()
ČST 2 (slovenský okruh) = 14.7.1985 (18.2.2011) ()
Jak napsal Friedrich Hölderlin: "Nic nemůže tak vyrůst a nic tak hluboce klesnout jako člověk. S nocí propasti srovnává často své hoře a s blankytem svou blaženost, a jak málo je tím řečeno. Není však nic krásnějšího, než když se v něm po dlouhé smrti opět rozednívá a bolest jako sestra vychází vstříc radosti svítající z dálky." ()
Vizuálne očarújici, ale takmer bez života. Mám pocit, akoby snímok bol ešte detinskejší ako Disneyho verzia, cukríčkovo, až homosexuálne naladený. ()
Moc ráda jsem si nazula pohádkové střevíčky a nechala se unést.. Nebylo to vůbec složité, tohle zpracování klasického příběhu o Krásce a zvířeti měl v rukách Jean Cocteau a Jean Marais.. Kdo se nebojí popustit uzdu fantazii, bude se královsky bavit, zachrání svého otce, nechá se učesat neviditelnýma rukama, posloužit nepřítomným služebnictvem, odhalí ve zvířeti dobré srdce a časem najde i lásku.. Pak už zbývá opravdu jen vzlétnout.. Nádherné filmové pohlazení.. ()
,,HLADKÁTE MA, AKO SA HLADKÁ ZVIERA." ,,VEĎ STE ZVIERA." __ Tento film rozhodne patrí medzi klasiku romantických hororov (alebo rozprávok), i keď možno nie je až tak známy. Vzhľadom k skoršej výrobe tohto filmu, pôsobí Jean Marais pod maskou naozaj skvostne a budí aj určitú hrôzu. Rovnako na veľmi dobrej úrovni je aj výtvarná stránka celého filmu. K presnosti musím ešte dodať, že film som videl pred vyše dvoma rokmi na francúzskej Arte TV, bol to pre mňa naozaj veľmi príjemný zážitok, avšak po francúzsky neviem, takže hodnotenie tomuto filmu si netrúfam dať, no myslím si, že menej ako 4* by to určite neboli. Myslím si, že film nemožno v dnešnej dobe pokladať žánrovo za horor a že ani v dobe svojho vzniku ním tak úplne nebol, rozhodne je však veľmi štýlový. Na záver by som rád uviedol, že tu film až taký veľký úspech nezožal, no na IMDb sa ocitol na 186. mieste medzi 250. najlepšími snímkami. __ (10. 11. ´09 videní film aj doplňujúci komentár) Dojemná rozprávka s prvkami hororu, ale i s náznakom ľahkého humoru. Vynikajúci Jean Marais v dvojúlohe (či trojúlohe?). Prakticky niet čo vyčítať. ()
Temnejšia verzia slávnej Krásky a zvieraťa zaujme najviac osobitým štýlom režiséra a fantastickým interiérom zámku (žeby inšpirácia pre Addamsovcov). ()
To je krása! Kdysi v osmdesátých letech jsem tento opus viděl díky rakouské televizi a byl to zážitek, který ani po letech nevyvanul. Nové shlédnutí jen potvrdilo a oživilo původní dojem. Výtvarně dokonalý film. Někdy to vypadá, že Cocteau se inspiroval barokem nejen v kostýmech, ale i ve světle. Obrazy filmu mi někdy připomínají svým světlem obrazy Vermeerovy. A ta nádherná snová nálada zámku. Herzovu horrorovější verzi mám moc rád, ale tato ji přec jen předstihuje. ()
Průměrná pohádka, kterou mi zpříjemnila především mile surrealistická výprava hradu Zvířete. ()
Krásné zpracování téhle klasické pohádky, které v sobě mísí nádhernou naivitu tohoto příběhu, ale stejně tak i určitou krutost, kterou si s sebou člověk nese. Co je ale krásnější, to jsou Cocteauovy obrazy, hlavně scény v zámku, které jsou místy úchvatně imaginativní, a padá z nich brada. I když příběh znáte, třeba v českém provedení, i tahle stará verze vás nadchne. ()
Oproti Ccteauově verzi je ta Herzova až moc pohádková. Cocteau dokázal vystavět nadčasový dramatický příběh, kde nestačí hloupý polibek k celkové proměně. I když mě česká Panna a netvor svého času (asi když mi bylo deset let) strašně děsila, dnes je to dost obehraná písnička, zato Belle et bete je nádherný film. ()
0/10 Velke zklamani. Marais, co prochazi zdi nema zadnou sanci zachranit tento lyricky cajdak - usnul jsem u toho ()
Takovou práci mi dalo film sehnat... no nic, pošpiním tedy další klasiku. Scény z Bellina domova děj jenom zdržovaly, hlavní hrdinové si mé sympatie rozhodně nezískali (maska zvířete byla ovšem vzhledem k době vzniku velmi povedená), pro závěr nenacházím lepší výraz než "pitomý". Velké zklamání, zlatý Herz. ()
V dnešní době tento film působí hooodně naivně. Zvíře bylo ale ztvárněno zajímavě. ()
ocenenia : MFF Cannes 1946 - Nominácia na 1. cenu ◘◘◘◘ krásne ... výtvarne originálne, niektoré sekvencie sú doslova ako zo sna, ľahké, podivné, i napäté.... výborná fantasy romanca s jasným posolstvom o častej zámene a pretvárke škaredosti a krásy.... škoda toho záveru :-/ chcel som aby to dopadlo....inakšie ;-( ... 85% ()
Každá pohádka je současně i podobenstvím. A jak jsou povětšinou krvelačné! Jean Cocteau byl bezesporu jedinečným uměleckým zjevem, jehož tvorba protínala všechny možné umělecké druhy, žánry a styly. Kráska a zvíře je úchvatným divadlem po stránce vizuální i herecké. Poselství je jasné, nekompromisní a samozřejmě nespravedlivé. Neboť jeden dostane za své špatné skutky trest s možností vykoupení, pro druhého je trest nezvratný a neodvolatelný. Cocteauova Kráska a zvíře je především skvělý Jean Marais v mnohoznačné dvojroli Zvířete a mládence, zvaného Spanilý - Avenant. Zatímco Zvíře je zrůda s nadpřirozenými schopnostmi s tendenční snahou k vyhrožování a zastrašování, a přesto si stále zachovává zbytek lidskosti a dobroty v srdci. Tak Spanilý je mladý a pohledný muž v rozpuku mužných sil, jehož srdce ovládl temný aspekt lidského chování. Kráska - Belle (dobrá a půvabná Josette Day) oplývá krásou vnější i vnitřní. Zdobí jí obětavost, láska, porozumění a starostlivost o všechny své blízké, byť je některými z nich až sadisticky zneužívána. Z dalších rolí: nešťastný, vystrašený a zkrachovalý obchodník a otec Krásky (zajímavý Marcel André), sobecké, líné a rozmazlené sestry Krásky Félicie (půvabná Mila Parély) a Adélaïde (elegantní Nane Germon), lehkomyslný hazardér a bratr Krásky Ludovic (příjemný Michel Auclair), či nelítostný lichvář (Raoul Marco). Film zdobí přiléhavě tísnívá atmosféra strachu, beznaděje a zoufalství. Dalo by se s úspěchem tvrdit, že šaty nedělají člověka, ale jeho činy a představy už ano. A že vše, co se blýská není zlato. Jsou to laciná klišé, ale vystihují tu pravou podstatu tohoto příběhu nejvýstižnějším způsobem. Chamtivost může vést k tragédiím. K tragédiím antických rozměrů. Naděje bude existovat do té doby, dokud v lidských srdcích zůstane malá stopa dobroty a čisté nezkažené lásky. ()
Reklama