Režie:
George PalScénář:
David DuncanKamera:
Paul VogelHudba:
Russell GarciaHrají:
Rod Taylor, Alan Young, Yvette Mimieux, Sebastian Cabot, Tom Helmore, Whit Bissell, Doris Lloyd, Paul FreesVOD (1)
Obsahy(2)
Dnes tady, zítra jinde. Když George (Rod Taylor) sedí za ovládacím pultem svého nového vynálezu, patří mu všechen čas na světě. Vynalezl stroj času, který ho dokáže přenést z roku 1899 do válkou zpustošeného 20. století a pak následně i do roku 802701. V tomto čase, mírumilovní Eloiové čelí své ponuré budoucnosti jako kořist podzemních Morlocků… dokud nezasáhne cizinec z minulosti, který cestuje časem. Za režisérský knipl této klasiky Stroj času od H. G. Wellse se posadil průkopník speciálních efektů George Pal, jehož celovečerní a krátké filmy získaly dohromady sedm Oscarů a zvláštní ceny. Vzniklo tak oblíbené dobrodružství plné vizuálních zázraků, od jaderné destrukce Londýna (doplněné lávovými erupcemi) až po pestrobarevné cestování časem. (Magic Box)
(více)Recenze (75)
Ona všeprostupující naivita je paradoxně plus, protože relativně věrně zachovává ducha předlohy. Ta byla možná lehce temnější, s trochu jiným apelem, ovšem stejně tak schématická a podobně prostoduchá. Snímek klade větší důraz na protiválečnou rétoriku a zdá se mi, že Eloi jsou ještě nepoužitelnější než jak je vymyslel H.G. Wells. Výprava je neodolatelně kouzelná, ovšem herecké výkony jsou přinejlepším "roztomilé", stejně tak triky. Nebýt barvy a celkově čistého obrazu, klidně bych věřil, že film vnikl ve čtyřicátých nebo padesátých letech. Á propos, na jakých třech knihách byste budoucí civilizaci postavili Vy? ()
Zaujímavá vízia budúcnosti a však nie spracovaná úplne podľa mojich predstáv...7/10 ()
Příjemná sci-fi, u které se člověk pousměje u efektů, nicméně v roce 1960 to muselo být mnohem zajímavější. ()
Výborný film se zajímavými triky. Morlokové sice vypadají směšně, ale to už je holt stářím filmu. ()
Tak přiznám se, že k tomuto dnes již klasickému dílu sci-fi literatury, potažmo filmu, jsem se dostal jen díky seriálu Big Bang Theory, kde si v jedné epizodě kluci na internetu pořídili „miniaturu“ stroje času právě z tohoto filmu :-). Nečekal jsem moc, protože jsem si myslel, že to bude levné béčko s úsměvnými triky alá šedesátá léta, který je uznáván jen proto, že to je prostě „klasika“. Jenže chyba lávky! Ono to vážně není vůbec špatné, řekl bych dokonce, že to je vynikající! Děj nesmírně plynule odsejpá, na čemž má hlavní zásluhu charismatický Rod Taylor, který v hlavní roli doslova září, byť z některých jeho replik bolí uši. Ani samotný příběh není překvapivě tak hloupý, jak by se mohlo na první pohled zdát a je zajímavé sledovat, jaké veselé vyhlídky do budoucna filmaři v roce 1960 měli (třeba – pozor SPOILER – nukleární válku v roce 1966). Trošku jsem se obával té v podstatě hlavní pasáže filmu v daleké budoucnosti, ale komu se líbila Planeta opic, tomu se musí zalíbit i tohle. Mě osobně tenhle film opravdu velmi mile překvapil a nebýt několika drobných vad na kráse, třeba toho zbytečně velkohubého konce, asi by těch hvězdiček bylo pět. ()
Znamy a roztomily rodinny sci-fi film, na zamracene sobotni odpoledne jako delany. :) ()
Na tenhle film jsem se dost těšil a dostal jsem v podstatě přesně co jsem čekal. H.G. Wells, zde nazývaný prostě George se vydává do budoucnosti, aby objevil kam lidstvo dospěje. První půlka má krásnou staroanglickou atmosféru, cestování časem je podáno s jednoduchými, ale působivými triky a nápady (tři světové války na jedné ulici). Ani ty vylepšení proti románu nebijí nijak moc do očí. Druhá půlka mezi Eloyi a Morlocky je klasický dobrodružno-akční film s pěknou výpravou a jistou dávkou roztomilé naivity. Oceňuji nápad s měnící se krajinou kolem stroje času, to tvůrci většiny časovek neřeší že pokud se vrátím o 1000 let zpět, může být na místě mého domu nějaký šutr nebo strom. Jediné co se trochu nepovedlo jsou samotní Morloci, kteří vypadají jak modří yetti s žárovkama místo očí... a taky si tvůrce mohl odpustit tu partu nevěřících Tomášů alias kamarádů hlavního hrdiny, která je pro děj naprosto zbytečná. Ale jinak moc povedená adaptace a sci-fi roku 1960. ()
Britsko-americký farebný sci-fi film zo štúdia MGM sa voľne inšpiroval rovnomenným románom H.G. Wellsa z roku 1895. Vynálezca George (Rod Taylor) navštívi obdobie 1. a 2. svetovej vojny i studenej vojny, aby sa potom radšej schoval do supervzdialenej budúcnosti, kde ľudstvo prežíva v nečinnosti a neznalosti. Život ľudí riadia Morlockovia. Ľudia v podstate stratili pamäť a vzdelanosť a na ničom im nezáleží. Tu si George uvedomí, že učenie sa, znalosť vlastnej minulosti, rozhodovanie sa a vlastná vôľa určujú budúcnosť ľudstva. Film má dobrú atmosféru radosti, ale zároveň i stresu a rešpektu z poznávania neznámeho a nebezpečného. Meno hlavného hrdinu ho spája s vizionárskym filmovým producentom, aj tohto filmu, Georgom Palom, ako aj s autorom literárnej predlohy Herbertom Georgom Wellsom. Kto pozerá seriál ´The Big Bang Theory´, v ktorom bola jedna epizóda venovaná práve tomuto stroju času, môže vidieť pre porovnanie jeho malý a veľký exemplár. Film dostal remake ´The Time Machine´ v roku 2002. ()
Pekné klasické sci-fi, ktoré kolíše na medzi kategóriami "A" a "B". Cez zaujímavý časový vývoj udalostí a cestovanie hrdinu do budúcnosti a následné objavovanie ľudí, ktorí tam žijú sa to pretočí na Béčko vtedy, keď nabehnú Morlokovia. Je to ale čiastočne aj dobou v ktorej to vzniklo a moc s tým nenarobíme. Každopádne "velmi dobrá podívaná". ()
Snad to nepřeženu, když řeknu, že je to roztomile naivní. Filmu dlouho trvá než se přes řeči přejde k věci a George se přenese do budoucnosti a tam už mění poměry, celé mi to připomínalo spíše epizodu seriálu, protože ono se toho ve filmu moc nestane. Ale morloci vypadají skutečně dobře. ()
Na svoji dobu to ujde,hlavně efekty,ale nic víc 50% ()
Úžasný dobrodružný příběh varující lidstvo, jak si to může samo posrat jako v Planetě opic. Místo opic jsou tu nějací jeskynní lidé Morlockové, kteří využívají harakrišňáky Eloioe jako svoji potravu. A opět je tu nějaký Charles Heston tentokrát v podání Roda Taylore, který místo raketoplánu přiletěl do vzdálené budoucnosti na nějakém křesílku s páčkama, které si říká stroj času. Kdo má rád Planetu opic, knihy H.G.Wellse a Julese Verna a nebude mu vadit naivní oblečení Eloioů, tak se mu tento film musí líbit. [749. hodnocení, 70. komentář, 73%] ()
Co je nový, to je hezký. Co je starý, to je aspoň vyzkoušený. Tady to ale neplatí. Jak píšu u většiny filmů podobné doby: Tak staré, tak jednoduché, tak trikově nemoderní, tak levné - přesto tak zábavné, tak hezky zahrané, s tak hezkými kulisami a myšlenkou. Závěr filmu je sice nemastný neslaný a stejně má své kouzlo. Přiznávám, že "The Time Machine" patří mezi ty staré filmy, které já považuji za prostě gurmánskou záležitost pro diváka. Kord pro fandu sci-fi. Na konci filmu jsem byl opravdu potěšen. To se poslední dobou tak často nestává. ()
Tentokrát se necestuje do středu světa, ale časem do budoucnosti, avšak ve výsledku jakoby to bylo dohromady jedno. Dějová šablona je vždy stejná. Tentokrát tu máme příběh z pera H.G. Wellse o stroji času umožňující v čase cestovat tam i zpět. Do minulosti i do budoucnosti. A protože se to, ostatně jako obvykle, odehrává ve viktoriánské době, místní vědečtí gentlemani tomu samozřejmě ani za mák nevěří. Sám strůjce se tedy vydá na cestu sám a nestačí se divit. A my diváci také. Viditelně opět nízkorozpočtový počin, prý na svou dobu něco kolem 830 000 dolarů, avšak povedla se tak ambiciózní inscenace, že se snímek stal klasikou svého žánru. Vlivem své doby vzniku snad nepřekvapí, že nechybí, v rámci cestovatelského dobrodružství, ani scéna o jaderném poplachu s následnou jadernou zkázou. Něco takového prostě nikde nesmělo chybět a to i kdyby se mělo jednat jen o pouhou zmínku. Každopádně, jak už to taktéž většinou v námětech o budoucnosti lidstva bývá, se jedná o zkázu lidstva, ve které přeživší žijí v podivné komunitě, kterou ovládá, v tomto případě, monstrózní troglodytská rasa mutantů. Následné dění je už skutečně jak u výše zmíněného příběhu o cestě do středu Země. Snímek svým způsobem impozantní nejen v oblasti ryze technických vizuálních efektů. Výrazné pastelové barvy tomu hodně přidávají a zcela jednoduchý scénář, nevyžadující lecjaké herecké výkony, po divácké stránce slibuje si snímek užít, aniž by se muselo u toho přemýšlet. A jak už to u H.G. Wellese bývá, příběh má v sobě moralizační nádech, čehož si mnohý divák, obzvlášť v dnešní době, nevšimne. ()
"It worked!" ()
I přes nesporné kvality je to neskutečně utahané a naivňoučké. ()
Kniha je lepší, propracovanější, ale i tak tento film nemá chybu! Dokonalé, včetně dobových triků a brilantního obrazu. Perfektní bonusy na DVD, rozvíjející původní film. ()
Já si nemohu pomoci, ale už jsem si dlouho tak neužil dobrodružný film jako tento. Anitimilitantní poselství, simplistická logika, nechutně kladný hrdina (ač bezbřehé snílkovství by se za vadu považovat snad dalo), společnost budoucnosti sestávající se z (na pár dobře mířených facek zralých) blonďáků a blondýn a (na pár dobře mířených výstřelů zralých) podzemních mutanců, kterým ale alespoň zůstala schopnost myslet (což ale nevyužili ve "vrcholné" scéně) ... Asi nejvíc jsem na filmu ocenil jeho poctivost s jakou se divákovi podává. O to více je smutnější, že remake všechny tyto úsměvné ingredience vytěsnil a dal vzniknout (pod)průměrnému akčňáku, což je ve výsledku jasné nepochopení základní myšlenky předlohy. ()
Viděno až teď a musím říct že jsem byl docela mile překvapen. Ze začátku se film docela věrně drží Wellsovi knihy, pak jde děj trošku jiným směrem, nicméně i tak se mi to líbilo více než verze z roku 2002. Jistě triky jsou poplatné své době ale zase až tak hrozný nejsou. Hudební podkres je velice slušný. Musím napálkovat plnou sazbu. ()
Dobové sci-fi je naivní, ale i poutavé především díky výkonu Roda Taylora. ()
Reklama