Režie:
John BadhamKamera:
Gilbert TaylorHudba:
John WilliamsHrají:
Frank Langella, Laurence Olivier, Donald Pleasence, Kate Nelligan, Trevor Eve, Sylvester McCoy, Tony Haygarth, Janine Duvitski, Peter Wallis, Ted Carroll (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Již dlouhá staletí vyvolává Dracula v mužích strach - a v ženách touhu. V tomto stylovém zpracování klasického příběhu Brama Stokera předvádí dokonalý herecký výkon Frank Langella v roli krvežíznivého knížete Draculy, který se vydává hledat svou nevěstu. Proti krvavému panování Prince temnot, jenž obyvatelům Transylvánie vládne pevnou rukou, se staví proslulý a vytrvalý lovec upírů, Van Helsing (Laurence Olivier). Skvělé herecké obsazení, výborná režie a jedinečná hudba, která umocňuje atmosféru filmu, jsou zárukou, že na adaptaci jedné z nejznámějších hororových legend nikdy nezapomenete. (Magic Box)
(více)Recenze (106)
Hlavní plus tohotot filmu spočívá v tom, že se autoři snažili o originální přístup. Děj příběhu je sice navlas stejný jako u knižní předlohy, i když zkrácený, ale 95 procent scén je oproti knize nebo starším filmovým verzím novým. Přestože se tam děje zhruba to samé vše je poddáno úplně jinak. Děj se celý odehrává v Anglii, příběh začíná i končí na moři, scénáristé trochu zamíchali jednotlivými postavami - Jonathan je zasnouben s Lucy, která je dcerou doktora Sewarda, Mina je dcerou Van Helsinga a stává se Drákulovou první obětí atd., Jonathan používá automobil, Drákula jezdí na koni a funguje i ve dne, pokud je odpočinutý a zdržuje se uvnitř, kde je tma - plno takovýchto detailů celkový příběh příjemně oživují. Frank Langella byl dobrým Drákulou, přestože vypadal moc dobrácky. I tak ale jeho scény, kdy se plíží dolů po zdi anebo zahalen do mlhy vchází do Lucyina pokoje patřily k těm nejlepším. ()
Prvé, čo sa mi na filme nepáčilo bola postava samotného Draculu a jeho hereckého predstaviteľa. Už som videl veľa verzii o tejto legendárnej postave a Frank Langella nemal vobec takú charizmu ako Ch. Lee a ani takú mystiku, ktorú dával do tejto postavy Bela Lugosi. Naozaj škoda tej voľby, lebo i keď snaha od neho určite bola, ale nedokázal naplniť vysoko nastavenú latku od týchto dvoch pánov a skoro ako desivý, mi Dracula pripadal akoby tajtrlík, ktorý sa tam ocitol omylom. Ale to je naozaj len jediná chyba tohto filmu, lebo inak má často silnejúcu atmosféru. Vypráva je úžasná či je to temna rezidencia Draculu alebo cintorín, ktorý pod sebou ma sieť tajuplných chodieb a práve kvôli nim som si spomenul na Phantasm u ktorého niečo podobne tiež bolo. A herecky musím spomenúť hlavne Laurence Olivier a Donald Pleasence, ktorý podľa mna svojim dôvtipom zatienili aj samotného Draculu, tí to tam ťahali po celú dobu. Má to určité plusy, ale aj nejaké mínusy, silné 3*. ()
Výborné obsazení, ale Coppola to tisíckrát vylepšil o třináct let později... ()
Pro mě nejlepší zpracování Draculy, které jsem viděl. Přes jeho působivost, pochmurnost, kterou bych řadil ke starým časům éry Hammer films. Frank Langella v roli Draculy je také hodně přesvědčivý, jeho neustálé těkání očima je démonické. Pamatuju si, že když jsem film viděl poprvé někdy ještě za bolševika v České televizi, tak úvodní scéna na palubě lodi uprostřed moře mě doslova fascinovala. I po letech to má neskutečnou atmosféru, kterou podtrhuje naléhavá a dramatická hudba Johna Williamse. Také různé barvy a filtry na kameru, které se v jednotlivých záběrech střídají dodávají démonickou pochmurnost a vůbec celková výprava filmu a obsazení (Laurence Olivier jako Abraham van Helsing nebo Donald Pleasence jako otec Lucy) je na vysoké úrovni. Lezoucí Dracula po stěnách hradu, pochmurný interiér Draculova sídla, netopýři, pavouci, katakomby pod hřbitovem - všechno nádherná pastva pro oči. Copolova verze se oproti tomuto dílu může jít zahrabat. Je to ovšem pouze věc názoru a já si za tímto názorem pevně stojím. ()
Velice dobrá filmová adaptace slavného Stokerova románu. ()
Vzpomínám si, že tuto verzi Draculy jsem poprvé viděla, když mi bylo dvanáct. Nikdy nezapomenu na to, jak se Frank Langella plazí po zdi s vyšinutým výrazem ve tváři a vydrápává nehty okenní tabulky. Film s výbornou atmosférou, který mě přinutil spát s rozsvícenou lampou... Jako by v některých pasážích vyskočil z třígrošových hororových romantických románků, což je na něm moc hezké. ()
Tento film se dost liší od klasické románové předlohy (chybí celá první část v Transylvánii) a F.Langella oživuje svou broadwayskou interpretaci sexuálně agresivního krále upírů. Pro sběratele soundtracků je pak lahůdkou hudba J.Williamse, ve které kromě dramatického leitmotivu dokázal skladatel podbarvit honičku automobilu s vozem naloženým Draculovou rakví energickým scherzem (v hravější podobě pak scherzo využil i ve třetím dobrodružství Indiany Jonese- honička s motocykly). ()
Poctivý zážitek z časů, kdy studia neváhala vrazit dobré prachy do výpravy a výtvarné stránky filmu. Film má temný depresivní styl, na studiový film tehdejší éry má lahůdkové násilí a nejede tak úplně podle klišé (s knihou nesrovnávám, protože jsem jí nikdy nečetl). Langella jako Dracula je obsazen výborně a společnost mu dělají další dobří herci, co dodat. ()
Dracula je adaptáciou románu Brama Stockera s nádhernou kamerou, strašidelnou hudbou a úžasným hereckým obsadením. Toto však nie je moja obľúbená adaptácia románu. Uprednostňujem verziu Francisa Forda Coppolu, ktorá vznikla o trinásť rokov neskôr (1992). 7/10 ()
Celkom prijateľné spracovanie, ale chýbala tomu charizma B.Lugósiho, Ch.Leeho a už vonkoncom nie Maxa Schrecka. ()
Prvá polovica nuda, v tej druhej sa už aspoň niečo dialo, ale nejako ma tento film príliš nezaujal. Navyše predstaviteľ Grófa Draculu mi nejako do tejto roly nesadol, vyzeral príliš uhladene a chlapčensky. Pozrieť sa to dá, ale taký Nosferatu ma bavil oveľa viac. ()
Už druhé zpracování broadwayské divadelní hry z roku 1924 dle Stokerova románu (první vzniklo v roce 1931 s Belou Lugosim), tentokrát v barvě a s docela slušnou výpravou. Ale to divadlo z toho přece jen čouhá a proto je pozdější Coppolova verze, čistě filmová, daleko lepší. ()
Jak zde píše již několik lidí - porvé jsem viděl Draculu, kterého má na svědomí Coppola a to je trochu jiné kafe. Nic méně, není to není špatné. ()
I přes tu ohrmnou spoustu změn cítím, že tenhle film je jednou z nejlepších adaptací proslulého románu Brama Stokera. Ty nejlepší momenty v tomhle filmu chybí, ale i tak je tenhle film ohromný zážitek. Obsazení je na jedničku a Frank Langella je velmi charizmatický a hypnotizující, takže se na Draculu hodí. Film jako takový má velice působivou a mrazivou atmosféru, je pěkně zpracovaný a zápletka výborně graduje. Kulisy Draculova hradu jsou působivé. Film se mi velice líbil, je to povedená "adaptace". Slastný hororový zážitek s výborným obsazením a gotickou atmosférou. A znovu musím vynachválit Franka Langellu. Jo a ta hudba, to je něco, JOhn Williams opět zabodoval!! Za mě je to slušných 80%, je to povedené. ()
Žádné zfilmování se ani nepřiblížilo tomu strašidelnému mrazení při čtení knihy. Většinou se při adaptacích opájejí erotickou přitažlivostí hraběte, takže i zde se (stejně jako Copolla později) nechává vykvést hloupoučký románek mezi Draculou a zde tedy místo Míny Lucy. V románu mě fascinoval rytířský boj proti vraždícímu zlu - zde -stejně jako u Copolly- románek a fascinace hrdinky Draculou devalvuje tento boj jako malicherné žárlení anglických gentlemanů, kteří neunesou, že dámy propadají Draculově kouzlu. Jejich motivace tak působí směšně a malicherně. Dnešní adaptátoři se bojí patosu jako moru a tak se zaštižují nadsázkou a zhumornění scén. Nechápu proč zde byla prohozena postava Lucy a Míny...brrr. Scény příšery za oknem a jiné nutné žánrové prvky jsou však patřičné a mají atmosféru. Není to ale má oblíbená adaptace a spíše mě zklamala - a to i před lety když jsem ji poprvě viděla a i dnes, kdy jsem se sama v noci klepala (nebo chtěla klepat) strachy. A když na mě nezabere ani Olivier.... ()
Tohle opravdu není nic pro mě. Zamilovaný upír v Anglii ()
Kdyby některé kopulačně-sací scény nebyly trikově zcela nezvládnuté, a tudíž směšné, kdyby některé kříže nevypadaly spíše jako příložníky atd., hodnotila bych možná i výše. Adaptace oplývající mrazivou atmosférou, kterou korunuje výborně obsazený Langella a krásně otevřený konec (díky těmto pozitivům, pak divák odpustí určitou naivitu a odchylky od knižního originálu). Tenhle Dracula je charismatickým aristokratem, nikoli efemérním hejskem nebo slizkou kreaturou se špínou za nehty. Poněkud nedoceněný film. ()
Podle mého názoru zatím nejlepší verze Stokerova díla. Samozřejmě sem nepočítám českou verzi s Iljou Rackem, která je naprosto dokonalá. ()
Nebyly to ani Freddy ani Chucky, ani zombíci ale tenhle opus režisérského chameleona Badhama, který navždy poznamenal moje dětství. Někde v 11-12 to byl můj první horor a věci jako šplhající upír nebo volání upírské dcerušky "papá" se navždy vryly do mé paměti. Nostalgie a překvapení, že jsem ten film skutečně našel fungují silně i při hvězdičkovém hodnocení, ale i tak se jedná o výborný film. Výprava je skvostně temná, čemuž dopomáhají lokality jako polorozpadlý blázinec nebo totálně rozpadlý hrad, film má solidní spád a jedna výborná scéna střídá druhou a samotný Drákula? Ten je v tomhle filmu sice romantičtější, ale také smrtelně nebezpečný a schopný všeho. A i po těch letech z něj jde pořádný strach. Stačí když naprosto v klidu sáhne na kříž a s výsměchem ho nechá shořet na prach. U spousty scén včetně brutálního finále jsem se divil, že jsem to jako dítě rozdýchal. Pro tentokrát s mírně přivřenýma očima maximální hodnocení a čert vem přeházené postavy nebo pár logických nesmyslů. A pochopitelně horor roku 1979. ()
Řekl bych že je to dobrá adaptace.Pro mě zhruba ta nejlepší a nejnapínavější...ale zřejmě to souvisí s hodně sugestívním zážitkem který jsem z toho měl jako dítě.Ono zabité nemluvně,mrtvola s rudýma očima,barák plnej bláznů a dravý upír lezoucí po stěnách jako pavouk...to se jenom tak nezapomíná.Proto člověk drží dvěma starším pánům, kteří s těmito zlými přeludy zápolí palce...po těch letech už to není tak působivé ale nějakou sílu to pořád má. ()
Reklama