Režie:
Henri-Georges ClouzotKamera:
Armand ThirardHudba:
Georges AuricHrají:
Yves Montand, Charles Vanel, Antonio Centa, Peter van Eyck, Véra Clouzot, Folco Lulli, Darío Moreno, Grégoire Gromoff, Darling Légitimus, François Valorbe (více)Obsahy(1)
Las Piedras, malé, od zbytku světa odříznuté městečko v jedné nejmenované zemi střední Ameriky. Bezcílně tu marní čas horda dobrodruhů nejrůznějších národností, která horečně vyhlíží jakoukoliv naději, jak uniknout všudypřítomné bídě a nudě. Mezi nimi je i Mario (Yves Montand), kterému zpříjemňuje pobyt mladá obsluha místí krčmy Linda (Véra Clouzot); Jo (Charles Vanel), francouzský gangster s nervy z ocele; Bimba (Peter van Eyck), tajuplný Němec, který přežil nacistický pracovní tábor; a Ital Luigi (Folco Lulli), nejlepší Mariův přítel - ovšem jen dokud se Mario nedal dohromady s Joem. Jednoho dne se jim naskytne možnost, jak přijít k vytouženým penězům, které jim umožní únik ze země: vypukne požár ropného pole a americký koncern, jediný zaměstnavatel v kraji, nabídne mužům 2 000 dolarů, když ve dvou náklaďácích přepraví pro hašení nutný nytroglycerin. Čeká je 500 kilometrů dlouhá cesta, při níž může sebemenší nehoda vést k explozi zničujících následků...Podle románu Georgese Arnauda. V roce 1977 natočil William Friedkin remake SORCERER. (Pohrobek)
(více)Recenze (254)
Ze začátku se film netváří jako zábavná podívaná a fakt, že má přes dvě a půl hodiny mě také dost odrazoval ale jakmile chlapi nastoupí do náklaďáků, začnou se dít věci. Typická chlapská podívaná, která je zábavná, napínavá, skvěle zahraná a ještě lépe natočená. Výborný film. ()
Naprosto dokonalá podívaná, absolutně nechápu jak mi kdysi tento snímek mohl uniknout a nepodívat se něj. Jinak samozřejmě souhlasím s ostatními, že se jedná o nejlepší thriller ze všech. ()
Na svoju dobu neskutočná pecka, kniha musí byť skvelá. S odstupom rokov sú niektoré časti trošku úsmevné, ale to napätie, ako chlapi sadnú za volant je skutočne husté. Nevadila mi ani tá dlhšia predstavovacia fáza, pretože v rámci psychológie postáv mala svoju rolu (najmä u Joa). Určite chcem vidieť aj americký remake... ()
Párkrát tu zaznělo, že první půlka je moc rozvleklá. Mně se právě první polovina líbí snad ještě více než druhá. Pomalé představení jednotlivých charakterů funguje nezávisle na druhé polovině - vytváříme si vztah k jednotlivým postavám, a představu o tom, jaké ty postavy vlastně jsou. Druhá půle pak nenápadně nabourává chápání jednotlivých charakterů a na nebezpečných zkouškách teprve rozkrývá skutečnou podstatu věci. Právě hra mezi očekáváním, zda se naše představy o vlastnostech postav naplní či ne, je pak zdrojem silného emočního náboje, který funguje v druhé polovině. Je na tom fascinující, že to, co se dá na povrchu vnímat jako jednoduché dobrodružné vyprávění, je vlastně dost rafinovaná hra na kočku a na myš mezi scénáristou a divákem. ()
90% ()
Málokdy se stane, aby remake filmu byl stejně dobrý, jako jeho originál. Dovolím si tvrdit, že v případě Mzdy strachu to platí. Clouzotův originál i Friedkinův remake jsou oba výborné filmy, mají mnoho společného a zároveň nabízejí momenty, díky kterým mají v kinematografii oba své pevné místo. Obě Mzdy strachu předkládají svojí nejslabší (či nejnudnější) část ve svém úvodu. Expozice je opravdu dlouhá, postupně diváka seznamuje s postavami a je docela možné, že děje neznalého diváka by mohla odradit. Zpětně je však jasné, že přehnaná délka expozice slouží zbytku příběhu a dostává diváka velice blízko postavám. I ona má v ději tedy své důležité místo. Druhá část (tedy ta, kvůli které na to každý kouká) přichází opravdu s nervydrásající podívanou, při které s přehledem propotíte triko. Tak jako má Friedkinova verze své nezapomenutelné momenty ve scénách se spadlým stromem a především s provazovým mostem, tak i Clouzot s obdivuhodnou suverénností servíruje sekvence, na které budete dlouho vzpomínat (odstřelování kamene, ropné jezírko). Clouzotova Mzda strachu je tak vzhledem k době svého vzniku úctyhodným filmem, který divákovi ve své druhé části nedá oddychnout. 9/10 ()
Bez pre niektorých zdĺhavého úvodu by to nebolo ono. Natoľko presvedčivý (až bolestivý) vývoj charakterov nešlo inak ukázať, museli mať na čo naviazať. Od vyštartovania nákladiakov potom číry nitrogly... pardón adrenalín! O sto rokov budú filmoví historici pochybovať, či je Mzda strachu skutočne z 1953-tieho. Je, a je to o to vzácnejší zázrak! ()
For Me 90% ()
Francouzi byli v 50. letech opravdu machři. Film trvá dvě a půl hodiny, přesto nestihne nudit. První hodinka je sice slabší, jenže to, co přijde pak, vyrazí dech. Čtyři muži na nebezpečné silnici, vezou nebezpečný náklad (nitroglycerin), který může každou chvíli vybouchnout, stačí nepatrný náraz. Veškeré napětí vychází z toho, co se může stát. Žádné násilí (jediná krátká bitka), žádné čistě záporné postavy, největší překážku si hrdinové vezou s sebou. Postavy nejsou ani černé, ani bílé, jejich charaktery se v průběhu děje mění. Co se týče herců, mladýho Yvese Montanda jsem málem nepoznal, Charles Vanel, kterýho jsem vůbec neznal (jako většinu herců tady), mě hrozně překvapil, ostatní taky dobrý. ()
Tak tohle je ten biják, který učinil z Yvese Montanda hvězdu první kategorie. Viděl jsem ho sice už před lety, ale dodnes si pamatuji díky úžasné sugestivnosti většinu scén - třeba jak auto naložené hypersenzitivní tekutinou vjíždí na hrbolatou silnici a za žádnou cenu nesmí zpomalit pod padesátku. Nebo jak starší z řidičů přijde o nohu a pomaluju umírá v naftě. A pak samozřejmě tu naprosto poslední scénu s jízdou po serpentinách, která připomene staré úsloví, že nikdy nebylo tak špatně, any nemohlo být ještě hůř. :o) Je to nádherný film. ()
Tak tento film zanechal stopu už v paměti mého táty, a to je přitom už pěkných několik desítek let a já už dávno nepatřím mezi ty mladé. Viděl ho tenkrát na miniobrazovce jednoho z prvních TV přijímačů, tuším se ta bedýnka jmenovala Athos a bylo to asi okolo notoricky známého roku 1968, kdy se na nějaký čas dostaly do TV i snímky zpoza železné opony. Pamětníci jistě vědí, oč kráčí. Tenkrát byl ze Mzdy strachu tak nadšen, že ještě příležitostně po létech na tento film vzpomínal a mě se, i když jsem ho ještě neviděl, vryl do paměti. Mnohem později, to už můj táta nežil, zařadili tento film na ČT do vysílání a já byl zvědavý, co na něm bylo tak zajímavého, že o něm tak nadšeně mluvil. A nebyl jsem zklamaný. Přestože jsem byl ze svého mladického období už namlsaný barevnými snímky, sežral jsem tento černobílý snímek i s navijákem. A pak už jsem se nedivil, proč tak nadšeně o tomto snímku můj otec hovořil. Vždyť před rokem 68 a následně nedlouho i po něm bylo u nás možno vidět v TV a kinech jen různé komunistické agitky a maximálně procenzurovaný a vystříhaný "západní" film s kritikou západního konzumního života. A thriller a dokonce akční? No, to byl zázrak v socialistickém Československu. Takže: stojí za shlédnutí, i když je čb a už přes půl století starý. ()
"Nedrncá to moc, Jo ??" - "Já nejsem nitroglycerín !! Já ti nevybouchnu, mě se bát nemusíš.." ;) ()
Miestami mi tí šoféri pripadali ako Pat a Mat, vďaka čomu napätie nehrozilo. Tiež neviem, čo to dostali za super káry, ktoré buď mohli ísť naplno 40 km/h a nemohli spomaliť alebo išli 10 km/h a nemohli sa rozbehnúť. Popri tom si občas vyšli na polorozpadnutú drevenú plošinu alebo našli v strede cesty obrovský kameň, aby nemali tú cestu takú nudnú. Príliš ma to nezaujalo, skúsim US verziu. ()
CITÁT - Jen to pořádně vydrhni, ať nechodíš jako nějaká puťka......... Jo to bylo to pravé ořechové, jen škoda, že je to natočeno tak dávno. A pravda, nový remake je asi tak na stejné úrovni. Nezapomenutelný příběh. ()
SPOILERY: Hned ze začátku nás zasype plno civilních dialogů, hlášek, popichování, provokace, horka, potu a úžasné atmosféry! Navíc čtverka hlavních postav má charisma a divák jim fandí. První hodinu se formují vztahy mezi řidiči, panuje ta správná rivalita a natěšenost na tu hlavní atrakci. Jenže jakmile dojde na jízdu, najednou je každej rozklepanej a nikomu se do toho moc nechce. Po celou dobu jezdí opatrně, v nejhoršim se pokusí výtečně improvizovat a divák čelí neutichajícímu napětí. Hlavně jsem si fakt nebyl ničim jistej a při každé nové překážce jsem měl nahnáno. Režie je výborná. Vychytané úhly kamer a zejména exploze jednoho z náklaďáků lépe znázorněna bejt nemohla. Dialogy přirozené, prostě během jízdy posloucháte, jak borci naloží s chechtákama, jak se opijou, začnou znova.. a hlavně charaktery Němce a Maria jsou fakt chlapský! I pár nesmyslů odpustim, jen ten konec mi přišel naprosto imbecilní, navíc i dost předvídatelnej. Jinak klasika, viděl jsem to i v té Španělštině a bavil jsem se. Remake mi přijde úplně tupej. ()
Teď už rozumím tomu přirovnání z Pulp Fiction, kde Samuel L. Jackson prohlásil, že "to v něm pokaždé zašplouchá jako v termosce s nitroglycerinem." Jeden z nejlepších napínáků, jaký jsem kdy viděl. Scénu s balením cigarety jen tak nezapomenu. ()
V napínavých scénach ide o špičku svetovej kinematografie a je šťastím, že je ich tu požehnane. Ináč by to bola iba priemerná báchorka na dlhý nudný večer. ()
Tohle je náročné. Jako thriller to v druhé půlce funguje prakticky bezchybně. A to díky famózní kameře a střihové skladbě. Už se ani nepamatuju, kde jsem viděl tak radostnou vzpouru proti kompozičním pravidlům hollywoodské kinematografie. Jenže pak je tu scénář. A ten působí jako něco napsaného na pivní podtácek makakem po lobotomii ve čtyři ráno po třech flaškách fernetu. Dialogy jsou z jiného světa, logika postav a jejich činů dostává řádně na prdel (nebo někdo pochopil, proč má bílý kapesník přes cestu něco znamenat?) a o úvodní hodině, ve které se točí postav jako na orloji, ale většina z nich nemá pro děj žádný význam, ani nemluvím. ()
Měl jsem trochu obavu z délky, protože ta může být občas starých filmů zrádná, ale nenudil jsem se ani na chvilku. Vynikající road movie pustinou se skvěle vykresleným prostředím a postavama. No a ten konec byl zdrcující. ()
Reklama