Režie:
Malcolm MowbrayKamera:
Tony Pierce-RobertsHudba:
John Du PrezHrají:
Michael Palin, Maggie Smith, Denholm Elliott, Richard Griffiths, Pete Postlethwaite, Bill Paterson, Alison Steadman, Jim Carter, Reece Dinsdale (více)Obsahy(1)
Satirická komedie se odehrává v době, kdy se Anglie ještě vzpamatovává z druhé světové války, v celé zemi platí přídělový systém a tudíž také kvete černý trh. Do tradičně uzavřené vrstvy společenské smetánky jednoho malého yorkshirského města se marně snaží proniknout nový pedikér, což těžce nese především jeho nesmírně ambiciózní manželka. Ale píše se rok 1947 a Anglie žije ještě něčím jiným, mnohem zajímavějším: královskou svatbou, při níž si princezna Alžběta bude brát prince Philipa. Ač by se mohlo zdát, že spolu tyto dvě věci nemohou souviset, opak je pravou. A když se do toho všeho ještě zamotá jedno načerno chované prase, je na problémy zaděláno… (šubelinka)
(více)Recenze (14)
"Ti, kteří používají frázi ´jsme jen lidé´ tak obhajují, že se chovají jako zvířata." Komedie vpravdě britská, ale jinak, než jsem čekal. Sleduje poválečnou situaci na britském venkově. Jídlo je na příděl, slavné impérium obývají věčně hladoví obyvatelé a nechtějí žít jen o čaji. Uzavřená společnost, do níž patří místní lékař, notář, řezník a účetní, proto načerno vykrmuje prase. Zanedlouho se má zúčastnit soukromé slavnosti na počest sňatku královny Alžběty II., a to jako hlavní chod. Do této prasečí aliance by se rád začlenil místní otloukánek, pedikér Michael Palin, aby vyhověl společenským ambicím své ženy Maggie Smithové. Brzy se ukáže, že po dobrém to nepůjde. Prase je třeba ukrást a vyjednat si podíl... V první řadě je třeba upozornit, že Soukromá slavnost není žádná laskavá komedie o čajových dýcháncích. Nevyhýbá se poměrně nechutným situacím. Natočeny jsou únosně, ale ve filmu se vyskytují s rytmickou pravidelností a vždycky záměrně v nějaké souvislosti s jídlem. Takže doporučuju se při sledování postít. Druhá důležitá věc je, že okolo Michaela Palina se sice celý děj otáčí jako sluneční soustava, ale sám pedikér je nejméně efektní postavou. Je to ten, jehož očima vše sledujeme a s nímž se můžeme nejsnáze ztotožnit, ale radím vám neočekávat od Michaela jeho obvyklé komediální exhibice. Ušetří vám to možné zklamání. No a velice rád vyzdvihnu Maggii Smithovou. Její role se pořádně dostane ke slovu až ve druhé polovině filmu, tam ale de facto převezme opratě všeho jednání a má tam několik velmi silných scén. K popukání je jedna z vrcholných, kde předvede koketní chování salonní dámy, které si tak dlouho přála uplatnit, za úplně jiných okolností, než si kdy představovala. 80% ()
Úplně jako Misionář z minulého týdne. Skvělé nápady, ironie až na půdu a do toho typická britsky suchá atmosféra, která chvílemi naprosto brutálně nudí a vůbec mě nechce dokopat k tomu, abych film dokoukal do konce. Přes to jsem se ale hodně rychle musel překlenout, protože i díky tomu některá místa vysloveně stála za to. ()
Pokud skousnete velmi suchý britský humor, který chvílemi působí nudně až pohřebně, tak se vám film bude líbit. 1) Hrají tu 41letý Michael "Monty Python" Palin (poctivý pedikér Gilbert Chilvers), 50letá Maggie Smithová (ambiciózní pedikérova žena Joyce Chilversová), 63letá Liz Smithová (Joyceina matka) či třeba 37letý Richard Griffiths (tlustý Henry Allardyce s nákonností k vepřům)._____ 2) Vidíme anglické maloměsto krátce po válce, kdy přídělový systém (poukázky na maso budou zrušeny po čtrnácti letech existence až v roce 1954) řádil v plné míře. Kromě již zmíněných zde vystupuje chamtivý farmář, vychytralý řezník, nesnášenlivý lékař, zkorumpovaný policista, pedantický státní úředník a další. My experience has been, Mrs Forbes, that when people say they are only human, it´s because they have been making beasts of themselves._____ 3) Komentátor DBloodnok na IMDb uvádí pozoruhodný výklad smyslu snímku. Prase Betty (podle princezny Alžběty, dnešní britské královny, na počest jejíž svatby se koná hostina) představuje poválečnou monarchii rozpolcenou mezi různé socioekonomické skupiny: a) zámožnou třídu kvalifikovaných pracovníků (lékaři a ekonomové), b) vše řídící socialistickou vládu, která chce zámožné třídy ovládnout a posléze zničit (prase natřené na zeleno vyjadřuje souhlas s budoucím aranchisticko-ekologickým hnutím, c) znervóznělý zemědělský proletariát nacházející se v nepříjemné blízkosti nové urbanizované Británie, d) nižší střední třídu, na níž monarchie už delší dobu závisí (pedikér se snaží spřátelit se s Betty, k níž současně pociťuje úctu a obdiv, e) silnou ruku organizovaného dělnictva; tu představuje řezník (všimněte si scény, kdy jde zabít Betty - je orámovaný ve dveřích Chilversova domu, kladivo v ruce - klasická sovětská póza dělníka). A tak filmaři vlastně žádají dělnickou třídu, aby zničila monarchii. Přesto všichni vědí, že stejně neuspějí - zámožná třída i nižší střední třída si najdou nové prase, potažmo i nového monarchu. ()
Poctivost je sice velmi bohulibá vlastnost, ale ve společnosti, kde tuto zásadu porušují všichni kolem se právě dvakrát nevyplácí. To záhy zjistí i ňoumovitý pedikér a jeho panovačná, po společenském renomé toužící manželka. A protože už mají dost toho, jak je celé městečko přehlíží, rozhodnou se jednat. Roztomilá, suchým humorem prošpikovaná britská komedie mně skutečně pobavila a představila spoustu svérázných maloměstských figurek, všech perfektně zahraných. Michaela Palina mám ráda z Monty pythons a Maggie Smith možná tuší, že na světě existuje i něco takového jako špatní herci, ale je to pro ni stejně vzdálená věc, jako pro mně třeba let do vesmíru. ()
tradičný povojnový sendvič, kde medzi dvoma neskromnými krajcami irónie usychá plátok historických reálii rozpadajúceho sa impéria, pridaná je aj mierne pikantná omáčka vnímania monarchie a vlastne celej spoločnosti ´´zdravou mestskou vrstvou´´jediné použité korenie je asi iba značka Animal Welfare ()
Reklama