Režie:
Karel HašlerScénář:
Karel HašlerKamera:
Jan RothHudba:
Rudolf Maria MandeéHrají:
Rolf Wanka, Jiřina Steimarová, Theodor Pištěk, František Paul, Truda Grosslichtová, Antonie Nedošinská, Čeněk Šlégl, Jan W. Speerger, Jan Sviták (více)Obsahy(1)
Irča Miňovská, dcera ředitele automobilky, se náhodně seznámí s montérem Lexou Horou. Zamilují se do sebe, Irčin otec však nerovnému vztahu své dcery nepřeje a rozhodne se poslat Irču do penzionátu, aby se s Lexou nemohla scházet. Lexa nechá u přítele Harryho Peterse v továrně plány svého nového motoru, dá výpověď a odjede, aby na Irču zapomněl. Ředitel Miňovský by rád nový typ motoru vyráběl, ale Lexa není k nalezení. Pouze Irča zjistí, že Lexa je v Jugoslávii, a uteče z penzionátu za ním. Oba pak založí prosperující firmu Adria bus. Harry konečně Lexu vypátrá a vypraví se do Jugoslávie. Za čas navštíví Lexu a Irču jako zástupce tajemné konkurenční firmy, která v poslední době přivedla Adria bus na pokraj krachu. Nabídne jim, že se u anglického šéfa přimluví, aby je také zaměstnal. Z Angličana se však vyklube Irčin otec. Přijme Alexe zpět do továrny, nyní už jako konstruktéra, a dá mu za ženu svou dceru. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (13)
Prvním ryze českým filmovým příběhem na pokračování se stala v roce 1921 dvojice adaptací Irčiných románků Josefa Rodena. První část pozdější pentalogie vyšla roku 1915, takže šlo vyloženě o aktuální záležitost. Filmy byly dílem WeTeBu, tedy především Václava Binovce a jeho star Suzanne Marwille, která od počátků své kariéry oplývala schopnostmi zvládat veškeré typy rolí. Po pěti letech přišel na řadu třetí díl, Irča v hnízdečku. Roli po Suzanne převzala Růžena Hofmanová a Lexu stále hrál Lexa Jarošín. S příchodem zvukového filmu a opětovným objevováním osvědčených filmových námětů, setkal se nově Irčin románek v kontextu mladší prózy s Divochem, jenž byl vyhlášen nejlepším čtivem za rok 1933 v časopisu Hvězda. Oba nové filmy vznikly také v rakouské koprodukci, kde hlavní role hrála Maďarka Roszi Csikós. České a rakouské verze navíc spojovalo obsazení Rolfa Wanky, který v češtině podléhal Nancy Rubensové a Jiřině Steimarové. Tím došlo k další aktualizaci Rodenova textu a množina nevinných událostí z prvních tří knih - Irčin románek, Irča v pensionátě a Irča a Lexa - byla podrobena srovnání s moderním řáděním Divocha, lépe řečeno Divošky. Ta ostatně do kin vtrhla o celý měsíc dříve. Dalšími společnými rysy obou filmů se stal nový pár Trudy Grosslichtové a Franty Paula, kteří stejně jako Theodor Pištěk a Antonie Nedošinská přešli nenuceně ve vedlejších úlohách z role do role. Ovšem Mary Norrová poprvé v českém filmu předvedla přímo ukázkový debut. Při vědomí dalších dvou knih - Irča v hnízdečku a Irčino tajemství - jeví se dnes takřka snoubenecký vztah s Divochem marnotratným, protože minimálně stejně jako v předchozí dekádě, materiálu bylo nejméně na další dva filmy. Divák by nemusel tolik spěchat z penzionátu do autokaru Adria a mohl by si vychutnat ve své době velice originální vztah Irči a Lexy. Nadto Hašlerova režie je často velice nápaditá a shledávám, že mohl natočit ještě další filmy se zaručeným úspěchem. Sympatický Rolf Wanka je samozřejmě sázkou na jistotu, jeho herectví je odměřené v přesných dávkách, jeho přednes má magické účinky a ojediněle též prezentuje svou sošnou postavu. Jiřina Steimarová vedle něj vysloveně rozkvétá a má také několik půvabných hereckých momentů. Český film 30. a 40. let ji měl rozhodně využívat více. ()
Wanka a dalsi cervena knihovna jak kdyz vysije, celkem zabavne. A to i diky netradicnimu zasazeni poloviny filmu do Jugoslavie (kde mluvi vsichni cesky, ehm...). Samozrejme potesila puvabna Truda nebo moje oblibena Marie Norrova. Je to takovy rozjasany film o zakazane lasce, ktera nakonec prekona vsechny prekazky... Medovy happyend included. 3+ ()
Značně naivní dílko s řadou nepravděpodobností. Karel Hašler ovšem prokázal, že by se mohl i na poli filmové režie prosadit, ale jeho scénář dnes vede akorát k pousmání. Dost zbytečné začlenění románku Františka Paula s Trudou Grosslichtovou. Útěk Lexy Hory až do Dubrovníku, který už dávno nepatřil k našemu státu, ale kde i všichni domorodci mluví a zpívají krásně česky. Generální ředitel Miňovský poté, co si pan Paul v Paříži přečetl v českých novinách o bezvadném nápadu zřídit autobusovou dopravu, začne konkurovat svému budoucímu zeti. Irča Miňovská (Jiřina Steimarová byla ovšem krásná dívka) se zmítá v otevřeném okně a suverénně drží rovnováhu, než jí chovanky zauzlují prostěradla. Pár korun, co dostala od kamarádek, jí pak stačí na cestu až na jih Jugoslávie. No, prostě skupina českých herců si udělala rekreaci na Jadranu a Hašler jim k tomu napsal příběh. Jinak si to neumím vysvětlit. ()
Karel Hašler. Legenda. Pojem. Osobnost. V době mezi dvěma válkami se proslavil nejen jako pražský písničkář, všem důvěrně známý a vyhledávaný, ale především coby talentovaný charakterní herec – o čemž vypovídají jeho mistrovské kreace v němých filmech Přemysla Pražského a Martina Friče – a také jako příležitostný režisér. Rodenův románek, čtení pro zamilované dívky, slavil úspěchy už dávno předtím, o důvod víc, proč znovu pokoušet vrtkavou fortunu. Sázkou na jistotu bylo angažování Rolfa Wanky, tehdy nejpopulárnějšího filmového milovníka, obdivovaného nejen českými, ale především německými a rakouskými ženami. Nu, a pro současného diváka je nepochybně zajímavé sledovat autentické záběry z chorvatského pobřeží, včetně Dubrovníku a okolí. ()
Jediné plusy tejto podpriemernej romance sú Wanka a Steimarová. Dosť smiešne dnes pôsobí to, keď v Chorvátsku ale aj v Paríži všetci hovoria česky, ešte aj spievajú po česky. Vtedy tvorcovia neriešili také detaily, že v inej krajine sa hovorí inou rečou, hlavné bolo, že divákom priniesli zaujímavé až exotické exteriéry. Trošku nízku latku si nastavili. ()
Zajímavosti (7)
- Seriál inspiroval zvukový remake v české a rakouské verzi (1936): Irčin románek a Flucht an die Adria. (NinadeL)
- Šestý český seriál (1921-1926): Irčin románek I., Irčin románek II. a Irča v hnízdečku. (NinadeL)
- Film bol natáčaný v Dubrovníku, v Prahe, vo Vraném nad Vltavou a Černošiciach pri Prahe. (dyfur)
Reklama