Režie:
Jan SvěrákScénář:
Jan SvěrákKamera:
Vladimír SmutnýHudba:
Michal NovinskiHrají:
Ondřej Vetchý, Tereza Ramba, Alois Grec, Jan Tříska, Viera Pavlíková, Oldřich Kaiser, Zuzana Stivínová, Hynek Čermák, Petra Špalková, Zdeněk Svěrák (více)Obsahy(1)
Edu Součka, jeho maminku a tatínka už známe z filmu Obecná škola. Nyní jsme však v Protektorátu, kdy je rodina osmiletého Edy donucena vystěhovat se z Prahy na venkov k příbuzným. Městečko, kde chlapec dosud trávil jen prázdniny, se nyní stává jeho domovem. Mladá městská rodina se musí přizpůsobit novému prostředí a také soužití pod jednou střechou s tetou a jejími příbuznými, což zahrnuje i velmi přísného dědečka. Eda má před sebou nelehký úkol: najít a obhájit své místo v místní klukovské partě, jejíž svět je naprosto odlišný od jeho městského. Čeká ho cesta k hledání odvahy, ale také k nečekaným rodinným tajemstvím, která vyplouvají na povrch. Svět dětí a dospělých se sbíhá v hledání odvahy a hrdinství. I v nelehkých dnech války může být totiž nejtěžší prokázat odvahu vůči vlastní rodině. (Bioscop)
(více)Videa (2)
Recenze (830)
Pro začátek je nutné si uvědomit, že až na pár scén to není vůbec komedie a až na pár okamžiků (škola, vrátka na hřbitov) to připomíná spíš Kachyňu než Svěráka (možná kvůli tomu, že Svěrák senior je pouze autorem předlohy, nikoli scénáře). Kamera Vladimíra Smutného je nádherná, řada scén je úžasných (za všechny ta, kdy se Eda s maminkou schovají před kroupami do stohu) a herecké obsazení stojí rovněž za pozornost. Tereza Voříšková se mamince v podání Libuše Šafránkové přinejmenším vyrovná a takhle opravdově zahraný venkovský drsňák jako Vlk Oldřicha Kaisera se snad v českém filmu neobjevil od dob Sekala. Snad jen Ondřejovi Vetchému chybělo v roli tatínka ono Svěrákovo roztomilé podivínství, ale po chvilce mi nevadilo ani to. Druhá Obecná škola se sice nekoná, ale přesto jsem neobjevil jediný důvod, proč film ztrhat. 80%. ()
Tvorba Zdeňka Svěráka dlouhodobě úzce navazuje na tradici idylizujícího epizodického vyprávění, jež se soustavně rozvíjí v české kinematografii už sto let. A třebaže k filmu PO STRNIŠTI BOS psal na motivy otcovy knihy scénář Jan Svěrák, váže se k této tradici snad ještě více než jejich předchozí filmy. ___ Rodina přijede na venkov během války a najednou důležitější než okupace jsou nevyslovené rodinné tlaky, které vyvstávají mezi denními (bouře), několikadenními (ztracený holub, zapálený bunkr skupinky chlapců) a několikatýdenními až několikaměsíčními dějovými liniemi (malý Eda mezi chlapci, malý Eda mezi děvčaty, malý Eda vs. velký Škaloud). ___ Oproti jejich předchozím snímkům mě ovšem překvapila arytmie filmu jako celku. Na úrovni scén a motivů Jan Svěrák tradičně kouzlí s vytvářením drobných kontinuit či produktivních kontrastů a s promyšleným stylistickým konceptem. Rytmus se ale znatelně zadrhává na vyšší úrovni rozsáhlejších bloků a zastřešujícího systému filmu, jenž pak působí dojmem přehlcení (dílčími postavami, motivy) nebo vyprázdněnosti (potenciální konflikty zůstanou nenaplněny, a nenacházím z prvního zhlédnutí vzorec, který by takové kroky vysvětlil), často paradoxně oboje současně. Zatímco OBECNÁ ŠKOLA, KOLJA či TMAVOMODRÝ SVĚT na konci zaklapnou do takříkajíc hollywoodsky uzavřené mozaiky epizod, jež je scelená motivem sice spíše abstraktním než příčinným... leč velmi silným, PO STRNIŠTI BOS tento scelující motiv a dojem jednoty neutváří - a tak jeho epizodičnost vystupuje do popředí. ___ Podrobněji se těmto i dalším aspektům filmu PO STRNIŠTI BOS věnuji zase po nějakém čase u "sebe" na Poznámkách. ()
Ja mám zo súčasnej českej kinematografie vážne v obľube už asi len Zelenku a filmy s Janou Plodkovou. A Terezka Voříšková sa k nim čoskoro pridá. Scény v ktorých sa v Po strništi bos objavuje, ako jediné (!) siahajú takmer ku štyrom hviezdam, čo je na značku Obecná škola, z tvorby Svěrák a syn, dosť smutný výsledok. Pekný film, akých sú tucty. ()
Natočím prequel k Obecné škole, řekl si jednou Jan Svěrák a zavolal svému otci Zděnku Svěrákovi: Tati pamatuješ na tu tvojí knížku Po Strništi bos ve které je Eda z Obecné Školy? Tak to natočím jako film a lidi na to budou chodit protože to je prequel k Pelíškům. To je skvělý nápad řekne Zdeněk, a určitě chceš abych ti zase napsal scénář viď? Jan se zarazí a řekne: Víš tati pamatuješ jak jsem sám psal scénář ke Kukymu se vrací? Tak jak si psal scénář k Třem bratrům tak mně to mrzelo a teď bych to zase rád napsal sám.Zdeněk řekne: A neměl bych to napsal já když víc rozumím té knize? Jan na to odpoví: Tati důvěřuj mi, proč mi asi říkáš český Christopher Nolan? Zdeněk se zarazí: Kdo je Christopher Nolan? Jan řekne: Radši nic ale hele tati nechceš hrát dědečka? Zdeněk řekne: A je ten děda humorná postavička? Jan sebou trkne: No v jedný scéně seřve malýho kluka, ale jinak je to zatrvelej dědek, gambler a celkem mu slzí očí. Zdeněk se pohladí po vousech: A nemáš tam nějakou humornou postavičku? Jan odpoví: No je tam profesor který dělá legrační zvuku ptáků při hlá..... Zdeněk řve: TAK TO BERU! ČAU SYNKU PAK NAPIŠ! Na Po strništi bos je bohužel vidět, že je nepsal Zdeněk Svěrák.Jan Svěrák je sice jeden z nejlepších českých režisérů ale scénáře mu moc nejdou. Věřím že, jeho otec by z toho vytěžil moc. Upřímně jsem rád, že jsem v kinech minul Zahradnictví 1 a pravděpodobně minu i Zahradnictví 2 a 3. Jestli za schopnějšího režiséra považuju Jana Hřebejka nebo Jana Svěráka Svěrák vyhrává na plné čáře. Jestli bych však u Zahradnictví měl ještě podivnější pocity než u Po Strništi bos bylo by to skutečně zvláštní. Tady bych však křivdil- Po strništi bos vůbec nesází na to, že to je prequel slavného českého filmu který kdysi získal nominaci na Oscara. Kromě Součků žádnou spojitost s tímto kultovním (avšak netvrdím dokonalým) filmem nečekejte. Jestli něco funguje tak obsazení. Například Tereza Voříšková která ztvárnila roli Libuše Šafrankové z Obecné školy je v roli úplně skvělá (Na druhou stranu Ondřej Vetchý který nahradil roli Zdeňka Svěráka... se moc nechytá), Oldřich Kaiser je jako vždy sympaťák, Jan Tříška je v roli dědy takový jaký by měl být ale dětští herci jsou prostě neuvěřitelní a Alois Grec v roli Edy je velký talent. Co trošku slábne je příběh... který vlastně není. Jde v podstatě o příhody svázané do jednoho díla. Součkovi se stěhují do Prahy, Eda získává nové kamarády, holub se ztratí, Eda jde pro okurky, Eda se kamarádí s agresivním strýcem, Eda slaví vánoce, někdo umře, spadne bomba, někdo umře, končí válka, přichází komunistické svině...... A to jsem to neřekl všechno. Problém, je že spoustu věcí se stane protože se stane (viz holub), film jen tak tak drží pohromadě a Jan Svěrák už opravdu ztrácí tempo. Neříkám, že mi jeho posledni filmy přišli nějak dobré a neříkám, že Po strništi bos je velmi spatny film. Jenom jsem si prostě občas fakt říkal, že už je toho na mně moc. PS: Stejně jako u Dunkerku jsem byl překvapen přítomnosti mladých dívek. A to v tom nehraje žádný frontman chlapecké skupiny typu One Direction. PS 2: Tenhle film by měl vidět každý z dnešní mládeže. Takhle se má trávit čas děti internetu! () (méně) (více)
"Po Stništi Bos" bolo tohtoročným najväčším očakávaním z Československej kinematografie. Na film som sa veľmi tešil, nakoľko som (síce na chvíľu) mohol opätovne vidieť naživo Zdeňka Svěráka a vyzeralo to, že by sa mohol Jan Svěrák vrátiť k niečomu zaujímavejšiemu po filme "Tři Bratři", ktorý som doteraz nemal silu vidieť od začiatku do konca po tom, čo som zachytil v telke scénky s vlkom a Karkulkou. Ale neodbočujme, chceme predsa hovoriť o "Po Strništi Bos." A musím povedať, že tento film na mňa pôsobil veľmi príjemne počas celého sledovania. Skvelá hudba, dobrá atmosféra a príjemné zábery krajiniek s krásnou kamerou, na ktoré som od Svěrákovcov zvyknutý. Toto funguje skvele. Detskí herci sú podľa mňa v pohode. Snažia sa dať tomu dobrú atmosféru a nemyslím si, že by boli úplne najhorší. V rámci možností sú podľa mňa okey. Z dospelých hercov je tu najvýraznejší a najlepší Oldřich Kaiser. Jeho postava je jednoznačne najzaujímavejšia a myslím si, že v sebe skrýva aj najviac osobnosti. Ostatní sú podľa mňa dobrí, nemám z nich až také silné pocity. Kto tu čaká komédiu, tak podľa mňa veľmi narazí, lebo tento film jej má skutočne minimálne. Ale, aby sme boli úprimní, film sa ani nesnaží byť vtipný. Skôr sa naopak snaží zachytiť obdobie počas 40-tych rokov z pohľadu chlapca. Čo veľmi oceňujem. A film sa pozerá príjemne a možno má iba pár trošku silnejších a smutnejších momentiek. Ale ako celok to funguje. Čo však mi na filme chýba je nejaký moment, ktorý by som mohol označiť ako scénka, ktorá sa mi najviac dostala do pamäte. A všetky predošlé filmy Jana Svěráka, ktoré som videl, taký moment v sebe mali. Ako napríklad lúčenie sa s Koljom, kde sa zavrú pred Františkom Loukom dvere, alebo keď Eda zistil, že jeho otec nie je mŕtvy v "Obecnej Škole". Nebudem tu rozpisovať ďalšie, lebo to by sme tu boli ešte dlho, no tento film taký moment pre mňa nemá. Je tu skvelá scénka, kde sa Eda s mamou budú ukrývať v sene pred búrkou s krúpami, alebo sen o lietajúcej motorke, no nič, čo by človek označil ako úžasnú momentku. Som rád, že som film videl, určite by som si ho pokojne pozrel znovu a myslím si, že to funguje aj ako predchodca "Obecnej Školy" aj ako film sám o sebe. Určite si myslím, že je hodný toho, aby ste si ho pozreli. Jediné čo ma ale úprimne mrzí je fakt, že sa tohto roku 6krát kompletne naplnilo kino pri filme "Všetko Alebo Nič", kým na tomto filme sa nenaplnilo ani do polovice. A je to podľa mňa škoda. Ľudí viac zaujíma film podľa knihy pani Urbaníkovej, než podľa knihy pána Svěráka. Neviem, čo si mám o tom myslieť. Hodnotenie: B+ ()
Galerie (50)
Zajímavosti (41)
- Ondřej Vetchý musel kvůli roli tatínka shodit na váze. Tereza Voříšková naopak o několik kilogramů přibrat. (ZHODNOTITEL)
- Parní stroje v cukrovaru byly natočeny ve strojovně bývalé čističky odpadních vod v Praze Bubenči v Papírenské ulici. Tyto parní stroje jsou plně provozní včetně původních parních kotlů. Bývalá čistička dnes slouží jako ekotechnické muzeum. (Tom5020)
- Na několika záběrech figurují betonové sloupy elektrického vedení. Ty se ale v bývalém Československu začaly vyrábět až v roce 1958, v závodě Elektrovod Senec. V době děje filmu se používaly sloupy výhradně dřevěné. (emkon)
Reklama