Režie:
Howard HawksKamera:
Sol PolitoHudba:
Max SteinerHrají:
Gary Cooper, Walter Brennan, Joan Leslie, George Tobias, Stanley Ridges, Margaret Wycherly, Ward Bond, Noah Beery Jr., June Lockhart, Dickie Moore (více)Obsahy(1)
Zálesácky ostrostrelec sa stáva jedným z najoslavovanejších amerických hrdinov prvej svetovej vojny potom, čo bez akejkoľvek pomoci zaútočil a zaujal nemeckú pozíciu... (matriosa)
Videa (1)
Recenze (29)
Jediná škoda, že se tento příběh válečného hrdiny Alvina Yorka věnuje až příliš moc jeho osudu před válkou jako prosťáčka z Tennessee; tedy střílení krocanů, uhánění milé, orání pole a obracení na víru - menší puritánský čočce. Jinak totiž zdá se vesměs věrný bio oplývá šarmem G. Coopera, impozantní akční sekvencí z argonských lesů a dá i dobrý (byť banální) vhled do úvah mezi Bohem a vlastí. Představte si, kolik američanů tehdy vědělo jen úplný šumák o nějakém dění za oceánem a co se jim tak asi mohlo honit hlavou poté, co Wilson náhle deklaroval vstup do první světové (doporučím). Zkrátka ale druhá polovina jednoznačně zábavnější. Stručně z reálií zde. "Folks say you’re no good except for fighting and hell raising and I’m thinking they’re plumb right!" ()
Americký sniper ročník 1941. Seržant York je milý, naivnučký veľkofilm z obdobia, keď už sme mali ávno za sebou filmy typu Na západnej fronte kľud a Big parade. Čiže filmy s ucelenejším posolstvom a myslím, že aj filmársky inovatívnejšie. Howard Hawks bol ale macher a celú stopáž dokáže nepretržite baviť a o aj pri tých menej svetlých momentoch, vlastne pri väčšine dialógov. Zmysel filmu mi trochu uniká, snáď mal byť reklamou na nábor američanov do druhej svetovej vojny, scenár im navyše vysvetľuje rozpor medzi bohom a službou vlasti, nakoniec sa však prikláňa k antimilitarizmu. Nepríjemné skúsenosti nie sú pre Yorka niečím, na čo by bol hrdý a zabíjanie stále považuje za nutné zlo, s ktorým nikdy nebude súhlasiť. ()
Ten film se mnou teda bojoval. Na místo očekávaného válečného eposu je to přes hodinu farmářské sociální drama, navíc hodně naivní a propagandistické. Víra v Boha, tradiční americké hodnoty, spravedlivá válka to vše je vyzdvihováno až nechutným způsobem a sráží film neskutečně dolů. Na druhou stranu Hawks to jako zkušený režisér ukočíroval a jakmile se dostaneme do války je to celkem mazec. Yorkova heroická akce je předzvěst všech rambovin o 40 let později. A nakonec jsem začal i naivnímu hrdinovi fandit. Jeho cesta od pijana, přes pobožného muže, válečného hrdinu ke skromnému farmáři je výborná především díky fantastickému Gary Cooperovi, který s přehledem zahrál všechny odstíny postavy a Oskar přišel naprosto zaslouženě. Lepší 3*. Válečný film roku 1941. ()
[1,5*] "Put you trust in the Book, Alvin." "But here is another book, York. History of the United States." Neveril som vlastným ušiam. Síce treba dodržiavať, čo je písané v Biblii, takže zabíjať by sa nemalo, ale pozor, je tu ešte jedna (!) kniha. História USA. A v nej sú takí skvelí ľudia, že svätá trojica aj so všetkými ostatnými svätými sa môžu strčiť. Toľko otravných patetických žvástov pokope sa len tak nevidí (náboženských, či vlasteneckých). Tento slávny film už dnes podľa mňa nefunguje v takmer nijakom ohľade. Skutočný príbeh je totálne neskutočný, Postavy sú príšerne teatrálne (matka!). Romanca je naivná a hrozne zahraná. Humor je plytký a nevtipný (ožrani, bitky, atď.). Hudba je až otravne jednoduchá, doslova lepkavá. Ako tak znesiteľné sú až vojnové scény na konci, hoci aj tie sú poriadne prehnané (komické umieranie, strieľanie kŕdľa moriakov). Hlavný hrdina Alvin C. York rieši veľké morálne dilemy (za slávu Boha, či za slávu skvelej Ameriky?), hoci na začiatku je vykreslený ako primitívny dedinský ožran. No a tento ožran sa náhle (božím zjavením) zmení na pacifistického svätuškára (a ja neviem posúdiť, v ktorej polohe bol otravnejší) a aby toho nebolo málo, nakoniec sa zmení ešte aj na Ramba. Z nejakého záhadného dôvodu zaradené v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. ()
Hodně naivní a patetické, ale taky poctivé a fungující. Je zde vytvořeno mnoho klasických stereotypů, jenž budou provázet většinu válečných filmů 20.století, je tu i otisk klasických studiových postupů zlatého věku holywoodu. Cooper hraje roztomilého hrdinu naplno, Leslie to sluší a Hawks zručně vypráví. Dostane se nám mnohých poučení, vojenské agitky a jedné z prvních válečných scén. Dnes už je věk cítit, ale filmu se nedá upřít kvalita, zábavnost i zajímavost. Zlobivý kluk z Tennese, našel dívku, víru a vyhrál válku... 70% ()
Galerie (26)
Zajímavosti (7)
- Alvin Cullum York se narodil Pall Mall v Tennessee. Během první světové války sloužil u roty C, 328. pěšího pluku, 82. pěší divize "All Americans" U.S. Army. V hodnosti desátníka se zúčastnil 8. října 1918 diverzní akce proti silně hájené kótě 223, akce proběhla v průběhu ofenzívy Dohodových spojenců v oblasti Meuse-Argonne. Pomocí pěchotní pušky M1917 Enfield a pistolí .45 Colt M1911 zabil 28 Němců, a tak zlomil jejich odpor. Podařilo se mu zajmout 132 německých vojáků, včetně 4 důstojníků, a ukořistil 32 kulometů. Za svůj husarský kousek se mu dostalo vyznamenání Medailí cti, v angličtině Medal of Honor, a povýšení na seržanta. (charlie_ando)
- Film je natočen podle skutečného příběhu nejvyznamenanějšího vojáka první světové války. (Pavlínka9)
- Příběh seržanta Yorka byl vysněným projektem producenta Jesseho Laskyho už od doby, kdy 22. května 1919 sledoval z okna své kanceláře na Páté avenue jeho triumfální newyorské uvítání. Trvalo mu ale více než dvacet let, než získal dostatečnou podporu pro jeho natočení a vděčil za ni především vypjatému vlastenectví Harryho Warnera tváří v tvář americkému izolacionalismu přelomu 30. a 40. let. Podobně dlouho mu trvalo, než přesvědčil samotného Yorka, aby s natočením filmu souhlasil, a Lasky tak získal přístup nejen k němu samotnému a jeho okolí, ale také k jeho deníkům a dopisům z oné doby. (Letní filmová škola)
Reklama