Režie:
Tony KayeScénář:
David McKennaKamera:
Tony KayeHudba:
Anne DudleyHrají:
Edward Norton, Edward Furlong, Beverly D'Angelo, Jennifer Lien, Ethan Suplee, Fairuza Balk, Avery Brooks, Elliott Gould, Stacy Keach, William Russ, Guy Torry (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Danny Vinyard vidí vzor ve svém starším bratrovi Derekovi, který se po smrti otce, jenž byl coby profesionální hasič zastřelen v černošském ghettu, stal zapřísáhlým vyznavačem rasistických hodnot. Strmě stoupal v neonacistické skupině Bílá síla. Pak byl ale odsouzen za chladnokrevnou vraždu dvou černochů. Po třech letech v base se Derek vrací domů, ale už to není člověk jako dřív. Poté, co mu černoch ve vězení zachránil život, když se ho běloši snažili znásilnit a zabít, nedokáže být rasista. Jeho bratr Danny ale tento obrat nechápe, sám je členem Bílé síly. Ve škole má průšvih kvůli rasistické eseji. Proto se Derek sejde s vůdcem Bílé síly Cameronem a chce ho přesvědčit, aby nechal Dannyho jít. Všichni z gangu, jeho bývalí bratři, se však obrací proti němu, ani u Dannyho nenachází pochopení. Soukolí gangu se prostě točí dál. Semele i Dannyho? (TV Nova)
(více)Recenze (1 330)
Velice poutavý film o rasismu a neonacismu v současných Spojených státech, který však po celou dobu osciluje mezi naivní humanistickou pohádkou a skutečně tvrdým, nekompromisním dramatem (některé jednotlivé scény jsou takřka mistrovské). Nejsilnější stránkou je určitě ÚŽASNÝ Edward Norton, který utáhne i ty nejméně věrohodné pasáže. Osobně mi nevadí ani tak přeměna jeho postavy jako taková (to je ostatně jádro snímku), ale spíše to podání - hlavně postava sympatického ukecaného černocha je silně nerealistické klišé (což je u realisticky se tvářícího snímku zásadní problém). A taky si nejsem úplně jistý představou tvůrců, že když už tedy někdo přestane být zapálený (byť inteligentní) nácek, že to musí automaticky znamenat, že se hned stane zarytým a uvědomělým odpůrcem... Tvrdost závěru naštěstí dost zachraňuje celkové (pesimistické a nejednoznačné) vyznění díla. 90 % ()
Kult hákového kríža sa z nejakých podivných príčin vyhol našim kinám. Postupne si ale aj u nás získal kultový status. Norton hrá o život a Furlong je tu echt nesympatický, na to mu stačí oholiť hlavu a sekať drsný výraz. V niektorých momentoch je Kult už mierne naivný, ale mám pocit, že sa presne striafa do podstaty rozsiahleho, zdánlivo neriešiteľného problému. No a patrí k tým niekoľkým filmom, z ktorých mi v hlave navždy utkvela jedna z myšlienok. "Ako obohatila nenávisť tvoj život?" ()
dôležitý film, odvážny a výsostne aktuálny - rozoberá príbeh ukotvený v súčasnosti, na pozadí minulosti, no so silným dopadom na budúcnosť, miestami až mrazivý, no rozhodne nie dokonalý - na pomedzí drámy a eseje - a možno to "pomedzie", to neúplné zaradenie či nezaradenie spôsobuje jeho nedokonalosť; to však je len nepatrný deficit oproti závažnosti témy, ktorú celkom slušne rozoberá - a téma, téma a myšlienka sú na tomto filme to najzávažnejšie, to, čo ho robí výnimočným a dobrým, čo prevyšuje aj slušnú a veľmi solídnu, i keď ničím prečnievajúcu réžiu a scenár; a v neposlednom rade: Edward Norton! V jeho prvej skutočne veľkej titulnej úlohe a doposiaľ najmrazivejší výkon, aký podal (oveľa mrazivejší a desivejší, ako v predchádzajúcom "Prvotnom strachu"); ()
Naprosto vynikající!!!! Obdivuji herecký výkon Edwarda Furlonga - Dannyho byl vážně excelentní, řekla bych, že lepší než Edwarda Norona - Dereka, i když je asi k ničemu je srovnávat, jelikož je každý úplně jiný a měli i celkem odlišný charakter a podobně. Atmosféra celého snímku je famózní, a vžije se do ní snad každý. Výborné vizuální efekty, minulost černobílá a skvělé záběry například při basketu. Kostýmy a celkový vzhled postav tomu dodal ten správný šmrnc. Můžu říci, že Kult hákového kříže je vážně kultovní film. ()
Pohádka o tom jak jeden inteligentní neonacista k rozumu přišel. A stačilo k tomu jedno prošťouchnutí od sobě rovných ve vězení. Příběh mi přišel lehce pofidérní a nelíbil se mi ani způsob jeho prezentování aneb černobílý obraz. Edward Norton výborný, uvěřitelný, ale na to jsem si už zvykl. Film mi ani nepřijde nijak mravně poučný. Prostě to vidím jako takovou konfrontaci bílých a černých s vyhecovaným finálem. Možná mi ten zážitek otrávil příšerný dabing. * * Druhé zhlédnutí bylo výrazně intenzivnější. Zvyšuji. ()
To mi připadá jako módní trend. Točit filmy o "extrémismu". Další z řad hovadin, kde se poukazuje na skinheadskou subkulturu jako na primitivní. Mladý hoch, jde v myšlenkových stopách svého otce, kterého zabili přistěhovalci. A poté ho jeho vlastní soukmenovci ojedou. No...........bez komentáře. A pak si najde kamaráda černouška a zjistí, že vlastně nejsou tak špatní..... jsem vážně dojat. až mi ukápla slza na zem....ale smíchy. ()
Přesně, jak píše Theatis - Derekův přerod z nácka v tolerantní bytost - okamžik téměř kruciální - je zachycen dosti jednoduše. Jako kdyby změnil svou oblíbenou značku žvýkaček. Přesvědčenému náckovi, potetovanému několika hakenkreuzy, stačí chvilku poslouchat plkání jednoho "negra" v prádelně, aby najednou pochopil, že "barevní" jsou taky lidé atd atd. Alespoň tak nám to vykládá film. Moc jednoduché, ne? Stejně tak i konec je přitažený za vlasy - "zlý" skinhead mi arogantně foukl cigaretový kouř do obličeje, tak ho prostě nemilosrdně odprásknu. Nemyslím si... Přesto však film zůstává dosti působivým, i zásluhou dobré hudby... 80% ()
V tomhle filmu se Edward Norton opravdu předvedl. Hraje tu převychovaného nácka. Je to drsné, jak vás vězení může změnit. A když se vrátil domů, tak z jeho mladšího bráchy byl nácek taky. Ale v jistých smyslech jsem ho chápal. Jako jeho důvody, proč mu vadí přistěhovalci. Drsný je zápas o basketbalové hřiště. "Zakousni se do toho patníku!" ()
Asi po 8 rokoch som sa na to pozrel opäť a dojem ostáva rovnaký... obrovská myšlienka, ktorá ma výziu, jasný smer... 120 minút na rozhraní života a smrti, prenesených na filmové plátna tým najelegantnejším spôsobom. Skvelé herecké výkony, réžia + celkový dojem 9/10 ()
Norton je šílený. A vůbec celý tenhle film. ()
Pravděpodobně vrchol světové protirasistické kinematografie mne již po prvním zhlédnutí naprosto uchvátil a dnes je již jedním z mých nejsledovanějších filmů. Parádní zápletka, která by se po přečtení samotného scénáře mohla zdát místy stagnující až nudná, vytváří díky vynikající režii neznámého režiséra a především famóznímu hereckému výkonu Edwarda Nortona, který se také promítl v režírování jeden z naprosto nejzajímavějších filmů. Paradoxně mi první polovina přišla, jakoby tento snímek nacismus obhajoval, především díky přesvědčivému vyjadřování Dereka, který vedle tupých skinů vypadá jako profesor, ale po jeho změně názoru se váhy překlápějí na protilehlou stranu, až vyúsťují v jeden z mých nejoblíbenějších závěrů. Filmu není co vytknout, Edward zde září, jediné co mohu je smeknout a dát maximální hodnocení. People look at me and see my brother. Minipostřeh: Když se Norton vzdává, v pozadí je cedule "Right turn only". Nejlepší soundtrack z filmu 100% ()
Začátek na mě působil dojmem dalšího nijak vyčnívajícího filmu o rasismu. Pak to ale nabralo směr, který jsem zrovna nečekala a postupně mě tenhle film začal přesvědčovat, že přece jen vyčnívat bude. Norton se s tím nesere, jeho výkon je bezchybný, tak jako jeho výrazové herectví. Z jeho postavy jde místy opravdu strach, tak jako je mu ho člověku líto. Edward Furlong zvládá roli mladšího bratra, kračejícího v bratrových šlépějích, rovněž na jedničku. Jeden z mála filmů, které člověku dokážou opravdu něco říct. ()
Na prvý pohľad celkom užitočný film. Na druhý a ďalšie pohľady americká, politicky korektná moralita o neznesiteľne ľahkom konvertovaní presvedčeného nacistu a jeho bračeka-obdivovateľa. S výbornými hereckými výkonmi oboch. Len si neviem predstaviť pokračovanie a výchovné ponaučenie filmu, ak by tí nedočkaví násilníci v kúpeľni mali čiernu pleť. ()
Norton je génius, film lehce nadprůměrný = 80% ()
Tyhle typy filmů mě baví. Film o skinheadovy který se polepšil ale i tak není všechno tak hezké. Scény ve vězení jsou parádní a ta černobílost tomu jen prospěla. Norton zahrál skvěle svojí postavu, ale koho musím vynachválit je Furlong, jak je možné že tenhle herec tolik propadl? Je to škoda protože tady předvádí fakt maximum. Nechutná atmosféra celý film jen podtrhuje. A syrovost filmu jen celý pocit z filmu vynásobí. Prostě paráda. ()
Film s velkým F. Není co dodat, šlo by dát 6*? Takhle bych hodnotil tenhle skvělý snímek o rasizmu v americe... 100% ()
Zlo plodí zlo a odplata na sebe nenechá dlouho čekat. Vliv člověka, skupin, národností, "barvou", událostí...výčet je nekonečný, na každého z náš záleží především na tom, jak moc se mu poddáme. Jakou máme v sobě zlost a jak ji umíme potlačit. Toho všeho je Kult hákového kříže příkladem a donutí člověka k zamyšlení. Nejen tupě zírat a nekonat... ;-) Zajímavosti: Mně visí na zdi dres Hejduka z Colorada, což mě taky dost ovlivňuje, ale nezlobím se... :-) 80% ()
Bible nás učí, abychom milovali své nepřátele jako přátele. Slovo, které mělo a má být zákonem pro světovou populaci jako celek, se ovšem jen stěží dokáže udržet v myslích těch, kteří se denně setkávají s nespravedlností, fanatismem, pudovou touhou po pomstě a s bolestnou snahou vlastního sebeurčení. Vypjatá situace ve Spojených státech je pouze jedním z milionu globálních národnostních krvavých konfliktů, v nichž vítězí právo silnějšího. Kayeův film má navíc mimořádné štěstí nejen v precizně vystavěném scénáři, jež nemá daleko ke stroze budované dokumentární syrovosti, ale především v sugestivně podaném hereckém výkonu Edwarda Nortona, poctěného v témže roce oscarovskou nominací. Mrazivý záchvěv smrti, přítomné už v gestech a pouhých, nepatrných detailech tváří protagonistů, ovládá chtě nechtě lineární hnutí v divákově mysli, která se pomalu a jistě chýlí ke stejné destrukci jako samotný závěr filmu. ()
Najsilnejší rasisticko-antirasistický film. Kultový film, ktorý nestraní nikomu, ukazuje aj liberálne, ako aj konzervatívne pohľady a svojim koncom v podstate potvrdzuje, že nie všetko slniečkárske sa blyští. Aj keď stále neviem, v čom je hákový kríž proti černochom, keďže Hitler s nimi nemal žiadny problém. Asi už je to len pokrútená ideológia, veď čo iné sa dá pomyslieť napríklad o bláznoch v slovanských štátoch, ktorí aj v 21. storočí hajlujú, pritom jednovaječný Adolf ich mal za podraďákov, odpad odsúdený maximálne žiť v lágroch na Sibíri. Kto vie, či by ale filmy ako Kult hákového kríža mohli vzniknúť ešte dnes. v súčasnosti sa už pohľad z dvoch strán totiž nenosí. Dnes si už ako majiteľ obchodu máte radšej nechať pri nájazde asociálov vykradnúť svoj krám a keď vám ho ako bonus aj rozbijú, pri odchode im ešte zatancovať oslavný odzemok. ()
Film začíná. Sledujete černobílé záběry, které vám ukazují přílivy a odlivy moře, které se v dálce spojuje s nebem. Do toho hraje emotivní hudba, klidná, ale i znepokojivá. Chorály vám napínají svaly. Jako byste se měli bát toho, co se skrývá za poklidnými vlnami někde tam, kde zapadá slunce. Kamera se pomalu odvrací od poklidného moře a zprostředkovává nám pohled na město, které pomalu začíná žít svůj noční život. Malý Danny Vinyard nemůže spát. Jeho bratr Derek souloží se svojí přítelkyní ve vedlejším pokoji a její křik je slyšet snad po celém domě. Dannyho upoutá rachot pod jeho oknem. Přichází k oknu, aby zjistil, že se tři muž černé pleti snaží ukrást Derekovo auto. Danny to oznámí Derekovi, ten vytahuje ze šuplíku pistoli a míří po schodech dolů ke vchodovým dveřím. Má na sobě jen spodky, takže máme možnost prohlédnout si všechna tetování která zdobí jeho tělo. Jde o tetování s nacistickou tematikou, kterým dominuje velký hákový kříž na jeho prsou. Derek rozráží dveře a chladnokrevně zastřelí jednoho zloděje, druhého postřelí a třetí odjíždí pryč. Derek následuje ujíždějící auto a s kamenným výrazem po něm střílí, dokud mu nedojde zásobník. Danny je celou tou podívanou šokován. Derek se ve zpomaleném záběru otáčí na kameru. Ohromná hora svalů kráčí vstříc raněnému zloději. Z očí mu tryská nenávist. Následuje rychlý střih a obraz už získal barvy. Sledujeme situaci, která se odehrává o tři roky déle. Danny je předvolán k řediteli kvůli eseji, ve které líčí svůj kladný postoj ke knize Adolfa Hitlera „Mein Kampf“. Ředitel Sweeney je černoch a Danny mu dává najevo svoje opovržení k jeho rase. Sweeney mu zadá nové téma na esej. Chce po něm, aby napsal práci o jeho bratrovi Derikovi, který se právě vrací z vězení a byl Sweeneyho žákem. Danny se po návratu svého bratra pouští do svého nového úkolu a tím nám zprostředkovává sérii dalších černobílých flashbacků, které nám poskytují realistický a syrový pohled do života neonacistické komunity. Kult hákového kříže je sice filmem, který je plný násilí a vulgarismů, ale je také velmi citlivou záležitostí. V jednu chvíli vás vyděsí scéna, kdy je černoch donucen, aby se zakousl do obrubníku a následně mu jedna z hlavních postav dupne na hlavu a v další scéně sledujete, jak se ta samá osoba stará o svou rodinu. Když sledujete nějakou násilnou scénu, kamera se neodvrací, ale zprostředkovává vám celou scénu a vy nemáte čas na chvíli vydechnout. A když už máte možnost vydechnout, v hlavě se vám znovu přemítá to, co se zrovna na plátně odehrálo a, věřte mi, budete o tom přemýšlet ještě hodně dlouho. Tento film se vám dostane pod kůži. Napravený Derek vrací z vězení a zjišťuje, že svým dosavadním přátelům už vůbec nerozumí, že se jeho bratr Danny dostal tam, odkud se on nyní snaží utéct, do neonacistické komunity a vy cítíte tu beznaděj, která začíná Dereka pomalu pohlcovat. Když se Danny přijde svému bratrovi pochlubit s nacistickým tetování, okamžitě se vám vybaví začátek filmu, kdy jste poprvé spatřili Derekovo tetované tělo a dostáváte pocit, že tohle nemůže dopadnout dobře. Beznaděj, to je to, co vás bude provázet celým filmem. Nejsilnějším momentem je ale až samotný závěr filmu, který jen umocní celkový zážitek, hodně emocionální zážitek. Samotný film by ale nebyl tak silným zážitkem nebýt kvalitních hereckých výkonů. Edward Furlong, známý jako mladý John Conner z druhého Terminátora, odvádí opravdu kvalitní výkon v roli Dannyho. Jsou chvíle, kdybyste mu nejradši dali pár facek za jeho frackovitost, ale většinou spíše budete cítit lítost nad jeho životem, ve kterém si prožil spoustu nepěkného. Celému filmu ale kraluje Edward Norton v roli Dereka. Herec, který do té doby hrál slizké pohublé postavy, se zde prochází jako tetovaná hora svalů s vyholenou hlavou a věčně naštvaným výrazem ve tváři. Poté, co se vrací z vězení, působí už jako moudrý a vyrovnaný člověk snažící se utéct před svou minulostí. Ale stejně jako mu nezmizela tetování, ani minulost nezmizí. Dále máme možnost v některých scénách vidět Nortonovu postavu, kdy ještě nebyl uznávaným neonacistou. Zde je ještě pohublým a naivním studentem. Nortonův výkon ale nestojí na jeho fyzických proměnách. Zvládá jeho postavu interpretovat od sebejistého a naštvaného násilníka až po zlomenou trosku, která se utápí v slzách. Ostatní herci odvádějí také kvalitní výkony, ale Kult hákového kříže je hlavně hereckým koncertem Edwarda Nortona. Za tuto roli získal i oscarovou nominaci a je škoda, že ji neproměnil. Ještě musím zmínit hudbu, která je vskutku excelentní a skvěle doplňuje film. Jeden příklad za všechny. Skupina neonacistů hraje basketbal proti černochům a vítěz získává celé hřiště. V této scéně hraje skoro až válečná hudba, a tím evokuje, že sledujete spíše skutečný boj než basketbalový zápas. A když se neonacisté radují nad konečným vítězstvím, rozezní se oslavné tóny a patetické smyčce. Kult hákového kříže je výborným filmem. Je to film s hloubkou a obsahem, který je až mrazivě skutečným. Režisér s kameramanem sice nepředvádějí žádnou vizuální exhibici, ale spíše se soustředí na opravdu kvalitní herecké výkony, což je jen dobře. () (méně) (více)