Režie:
Ali SoozandehScénář:
Ali SoozandehKamera:
Martin GschlachtHudba:
Ali N. AskinHrají:
Arash Marandi, Alireza Bayram, Siir Eloglu, Thomas Nash, Hasan Ali Mete, Klaus Ofczarek, Morteza Tavakoli, Payam Madjlessi, Roxana Rahnama, Elmira Rafizadeh (více)Obsahy(1)
Tři mladé ženy a jeden muž mají podobné touhy jako jejich vrstevníci jinde na světě. Žijí ale v Teheránu, kde platí úplně jiná pravidla. Rockové koncerty v klubech, nemanželský sex, alkohol i drogy místní zákony zakazují a vytlačují do podzemí. Kdo má peníze a moc, pravidlům se snadno vzepře. Ostatním, kteří chtějí žít mimo úzce vymezené mantinely, hrozí tvrdé tresty. Při cestě za štěstím a svobodou tak hrdinové filmu musí bořit tabu a riskovat. Snímek je celovečerním debutem íránského režiséra žijícího v Německu Aliho Soozandeha. Natáčet přímo v Íránu nepřicházelo v úvahu, film proto vykresluje atmosféru teheránských ulic unikátní animační metodu rotoskopie. (Aerofilms)
(více)Recenze (99)
Taký smutný film zo súčasného moderného Iránu. Aj byť moderným, aj sa držať tradícií a dogiem. Teda hlavne muži to berú tak a ženy musia inak. Pri filme som po krátkom čase nerozmýšľal, že je animovaný a vôbec som to nevnímal. –––– A ještě něco. Nezapomeňte na souhlas manžela. ()
No, sem rád, že sem tohle tabu prolomil. Jako nejvíc mě na tom přitahovala ta gafika, na podobně "nakreslený" filmy mám prostě slabost. Někdo si s tím dá práci natočit je jedna věc a druhá pak překreslit to do tědlech parádních hejbajících obrázků :o). Takže zpracování na jedničku. S dějem už to bylo o poznání horší. Nějak sem se za celou dobu nemohl chytit. Příběh 3 žen mě prostě vůbec nevzal, což je obrovská škoda. Jako rozhodně bych nechtěl žít v tomhle bohapustým městě a že bych měl touhy jet se tam podívat na dovolenou, tak to taky fakt ne. Nebudu dál rozepisovat svoje pocity a nálady ohledně jarabáků, páč sou přece Vánoce :o) ()
Tam není teokracie, ale byrokracie. ()
Všichni šoustají a nechtějí mít děti... Taxislužba asi hraje životě obyvatel Teheránu velkou roli. Jak jinak si vysvětlit, že každý jen trochu významnější politicko-kritický iránský film začíná v taxíku, neodehrává-li se v něm celý? Ali Soozandeh asi některé diváky šokuje: Muslimové chlastají, fetují, paří, honí u péčka stahovaného přes statisíce ilegálních satelitů, potracují, o sto péro smilní nejen se štětkami a ty štětky jsou naopak fajn baby, které prodávají tělo jen proto, aby zajistily existenci svým dětem. Jestliže šlo o to ukázat, že lidi nedokáže umravnit ani šária a morálně autoritativní režimy jsou pokrytecké, je to věrohodné. Jestli jde o to doložit, že se pod šariou žije hůř než jinde (a já jsem na základě jiných dostupných informací přesvědčen, že se pod ní hůře žije i muslimům), výsledek je poněkud kontraproduktivní, neboť většiněc (nikoliv všem) nešvarů, které jsou filmem tepány, jsou občané svobodného světa vystaveni v míře nemenší, spíš naopak. Kolik štětek živí slapáním své děti v ČR? Korupce, šílenci na zodpovědných pozicích, cenzura, domácí násilí a třeba to, že svobodomyslnému nadanému hudebníkovi nikdo nevydá cédéčko, když z toho nekoukají žluťoučký penízky. Film od horšího hodnocení zachraňuje koukavá animace a vynikající soundtrack. Divák snadno zapomene, že se točilo v Rakousku a Německu, i když na něj z plakátů na stěnách iránských libertinů čučí Miles Davis a Motorhead. Nechť jsou všechny bytosti šťastny :-). ()
Jedno je jisté, v Íránu bych žít nechtěl. ()
Povídky z Teheránu točící se více či méně kolem sexu. Něčí linky zajímavější než jiné, navíc mi fakt hlavně zpočátku vadila ta animace, měl jsem docela problém rozpoznávat hlavní hrdinky. Všechny mi přišly tak nějak podobné. ()
Vizuálně naprostá nádhera: výhody hraného a animovaného filmu daly vzniknout působivému dílu. Drsný, chytrý, filmařsky nápaditý a v dobrém smyslu provokující film, u něhož člověku zatrne, a přestože i pobaví, nutně mu z něj po skončení bude dost úzko. Skvělý scénář, úžasné postavy a herci. Mozaikovitý obraz "anxiogenní" společnosti, v níž je každému tak trochu úzko, těsno, nepohodlno, kde je hodně přetvářky, frustrace a úzkosti, kterou každý kompenzuje po svém: v hlasité hudbě, drogách, sexu, vypjaté víře. Nepřekvapí, že vlastně "nejsvobodnější" postavou filmu (aspoň co se vnitřní svobody týče) je prostitutka. Hodně výmluvný moment je jeden zvukový přechod mezi dvěma scénami - z milostného orgasmu do muezzinova volání k modlitbě... Geniální. 19.6.2018 Bio-Oko ()
Pěkná sonda do pokrytecké morálky běžné všude, kde vládne (jakákoliv) církev. ()
Bezpochyby silný film, který ovšem v příběhu nenabízí nic, co by se o Íránu nevědělo. To samozřejmě nevnímám jako jeho zápor, jde jen o to, že šokovat známými fakty příliš nelze a to i když jsou poddané v té nejlepší formě, což se zrovna zde podařilo. Nadchla mě atmosféra nočního města, pro hraný film možná nic výjimečného, ovšem v tom animovaném se něco takového ne vždy podaří. Animace samotná je úchvatná, především právě život ve městě, ještě lépe lidé, ale například na takové kočce by ještě bylo možno zapracovat. Jednotlivé příběhy jsou výborně odvyprávěny, ovšem ještě povedenější je jejich plynulé propojování do jednoho, k čemuž dopomáhá i velmi zajímavá hudební stránka filmu. 75% ()
Člověk to má načtené, ale pokud to nevidí na vlastní oči respektive i v animované formě, tak mu nedojde jak moc represivní je život dle pravidel takové společnosti jako je ta iránská. Sex, drugs and rokenroll i v islámské republice kvete, ale tak nějak ilegálně s větším rizikem, přesto jestli na mne něco o té společnosti udělalo dojem, tak spíš obyčejnější věci než jakými jsou extrémy typu operace obnovení panenské blány nebo prostituce. Nejsilnější moment byl . když v parku šli dva nesezdaní mladí lidé za ruku a hned po nich šla mravnostní policie. Tři hvězdy, protože se mi ty kreslené ženské dost pletly a že jsem čekal přesto něco víc. ()
70% ()
V titulcích filmu uvedeno: rok výroby 2016. ()
Grafika a animace a skloubení pěkného a nutného mě sedlo. Příběh se také dá, snad jen konec slabší, ale ano, viděl bych to dobře a ta formální / animační stránka je prostě dobře udělaná a padla jak zadek na hrnec. ()
v teheranu maji zajimave znaky v znakove reci. popis drogoveho vlivu byl presny. ()
Hodně tíživý film. Až jsem se divil, že zdaleka nejvíc mě zasáhla scéna s kočkou v pytli. ()
Je smutné, že jediný způsob, jak bezpečně natočit kritiku vlastní země je v cizí zemi a animovaně. Obraz prostého života s prostými problémy ale složitými rešeními. Škoda jen, že finální gradace a rozvoj oné nebohé postavy byli dost uhoněné. ()
Sex je tabu, a proto jsou jím všichni posedlí a děsně ho řeší. Sexuální zákazy pochopitelně dodržovány nejsou, ale jsou výborným nástrojem k vydírání. Totalitní společnost založená na fetišizaci sexu. Film vůbec neřeší islám, ale příšerné pokrytectví a zneužívání moci i na té nejnižší úrovní. Maximum formální mravnosti přináší zvýšenou dávku prohnilosti. ()
Skromný, ale za to oveľa silnejší „animovaný film“. P.S.: Postery Motörhead a Che Guevara vedľa seba sú z hľadiska celého filmu epic. Osobné hodnotenie: 80% (****) ()
Sex, drogy a... Irán. ()
Zoufalá snaha o svobodu a štěstí donutí čtyři mladé lidi z Teheránu v Íránu zlomit tabu restriktivní islámské společnosti. Příběh je plnou výpovědí o dané moci v označené zemi ovlivňující životy naprosto všech. Totalitní režim v rámci náboženství, o kterém se toho zase tolik neví, avšak politicky ani vědět nechce. Jedná se tedy o náhled několika osudů vybraných jednotlivců a to jak žen, tak i mužů napříč věku. Snímek o životě v temném a pesimistickém pojetí, byť to na první pohled ani nevypadá. Pevný scénář místy vyobrazuje život jako každý jiný v každém normálním světě (starý muž trpící cukrovkou tajně ujídá čokoládové bonbóny), avšak přísný dohled strážců zákona v dodržování práva šaría přeci jen v určitých aspektech svou pevnou rukou dělá své (mladý pár držící se za ruce jde po ulici, ale jelikož nejsou sezdaní, onen mladík je okamžitě zatčen). Tvůrci tímto pohledem však zůstávají naprosto neutrální, takže z filmu nevyznívá ani kritika, ani podpora. Každá postava má své plusy i mínusy, takže divák může mít u někoho své sympatie, které se však záhy mění v rozhořčení. Celá zobrazená společnost jsou taktéž jen obyčejní lidé, z nichž jsou však zejména ženy drcené břemenem středověkého morálního kodexu a nepodloženého byrokratického prosazování. Dokonce i obyčejná kočka je jednoho krásného dne zrazena a musí trpět za svou důvěru k člověku. Existuje naděje? Existuje a je tu naznačena jednoduše, snad i skromně, avšak povzbudivě. Ohromnou hodnotu snímku navíc povyšuje jeho zpracování. Jedná se sice o plně hraný film, avšak v koprodukci byla ve finále použita animační technika tzv. rotoskopie, čímž ve výsledku film vypadá jako film animovaný. Příběh je vyprávěn v plném porozumění života takového, jaký v některých částech světa prostě je. Bigotnost patriarchální íránské společnosti v plné parádě. ()
Reklama